C 184/10
DA
Den Europæiske Unions Tidende
5.5.2022
Onsdag den 20. oktober 2021
vigtigheden af at beskrive beregningsmetoderne, basislinjerne og referenceperioderne for hvert enkelt mål og fremhæver behovet for samarbejde med og høring af medlemsstaterne; anerkender, at den første midtvejsevaluering af jord til bord-strategien er planlagt til medio 2023; understreger nødvendigheden af, at denne midtvejsevaluering grundigt afspejler den kumulative virkning af alle foranstaltninger på en holistisk og systemisk måde og omfatter alle dimensioner af bæredygtighed, hvad enten det er miljømæssig, økonomisk eller social, herunder sundhedsmæssig;
3. glæder sig over meddelelsen om et evidensbaseret forslag til en lovramme for bæredygtige fødevaresystemer, som er baseret på gennemsigtige data og tager den nyeste videnskabelige viden i betragtning; anmoder Kommissionen om at benytte dette forslag til at fastlægge en fremtidsorienteret holistisk, afbalanceret, integreret og miljømæssigt, socialt og økonomisk bæredygtig fælles fødevarepolitik, hvor alle aktører yder deres bidrag med henblik på at reducere miljø- og klimaaftrykket fra EU's fødevaresystem og mindske dets negative indvirkning på biodiversiteten og menneskers og dyrs sundhed og velfærd med henblik på at gøre Europa til det første klimaneutrale kontinent med tæt på nul forurening senest i 2050 og styrke dets modstandsdygtighed for at sikre fødevaresikkerheden på mellemlang og lang sigt til trods for klimaændringerne; understreger, at det er nødvendigt at sikre økonomisk og social bæredygtighed i hele fødevarekæden, da gode socioøkonomiske udsigter og de forskellige berørte sektorers konkurrenceevne vil bidrage til at opfylde strategiens mål; tilskynder EU til at føre an i en global omstilling til bæredygtighed fra jord til bord baseret på princippet om en multifunktionel landbrugssektor, der er bæredygtig ud fra et miljømæssigt, socialt (herunder sundhedsmæssigt) og økonomisk synspunkt, på FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations (FAO's) principper for agroøkologi og FN's princip om retten til mad, samtidig med at der sikres øget politisk konsekvens og sammenhæng, således at alle aktører i det europæiske fødevaresystem kan gennemføre langsigtet planlægning baseret på realistiske og gennemsigtige SMART-mål; understreger nødvendigheden af hurtige og vidtgående politiske og lovgivningsmæssige ændringer over for den overvældende videnskabelige dokumentation for behovet for at forbedre bæredygtigheden i det nuværende fødevaresystem og de højere omkostninger, vi pådrager os ved manglende handling, og fremhæver betydningen af innovation og bæredygtige praksisser; foreslår, at der tages højde for de respektive basislinjer i de enkelte medlemsstater og de opnåede fremskridt samt deres specifikke (regionale) forhold, samtidig med at udvekslingen af knowhow og bedste praksis blandt medlemsstaterne fremmes; understreger nødvendigheden af at medtage fødevare- og drikkevarekæderne i deres helhed, herunder produktion, forarbejdning, markedsføring, oplagring, transport, distribution, hotel-, restaurations- og oplevelsesbranchen, detailhandel, bortskaffelse og genanvendelse af sekundære råstoffer; kræver, at dette lovgivningsforslag fuldt ud tager hensyn til landbrugsdyrs velfærd, da dette er en integreret del af fødevarernes bæredygtighed;
4. støtter udviklingen af strategiske planer for fødevarepolitikken (56), der tjener til at fremme, stimulere og opskalere nye og eksisterende nationale, regionale og lokale fødevarepolitikker, idet der også tages hensyn til det komplekse spørgsmål om fødevarefattigdom i Europa; understreger vigtigheden af, at disse planer understøttes af uafhængig, upartisk videnskab og forskning og inddragelse af interessenter med en bred vifte af perspektiver for at sikre en legitim og inkluderende proces; fremhæver, at der er behov for en ny, tværgående tilgang til forvaltning for at sikre sammenhæng mellem EU's fødevare- og landbrugspolitikker og de politikker, der har indflydelse herpå, såsom handels-, energi-, konkurrence- og klimapolitikker, med henblik på øge synergierne og forhindre og håndtere trade-offs; opfordrer derfor til en struktureret dialog mellem Parlamentet, medlemsstaterne og alle aktører i fødevaresystemet, herunder borgerne, for at udnytte alle de muligheder, som denne strategi giver, og for at drøfte mangler, muligheder og udfordringer i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af en holistisk fælles EU-fødevarepolitik; opfordrer Kommissionen til at fremme en samfundsmæssig dialog om en fælles forståelse af bæredygtighed og de forskellige komponenter heri undervejs i forløbet frem mod fremsættelsen af forslaget til en lovgivningsramme for et bæredygtigt fødevaresystem, som i sidste ende skal baseres på en sammenhængende tilgang til alle aspekter af bæredygtighed;
5. glæder sig over Kommissionens forslag om at udarbejde en beredskabsplan, som skal sikre fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden med henblik på at koordinere en fælles europæisk reaktion på kriser, der påvirker fødevaresystemer; fastholder, at der er behov for en forebyggende tilgang for at undgå panik og overreaktioner fra mennesker, virksomheder eller medlemsstater; mener, at det vil være et passende svar på de stadig større forventninger til fødevaresikkerhed, der skal imødekommes på europæisk plan; opfordrer indtrængende Kommissionen til at betragte spørgsmål vedrørende strategiske fødevarelagre på samme måde, som den gør det med hensyn til de strategiske råolielagre i hele Unionen;
(56)
Institute for European Environmental Policy (IEEP) and Ecologic Institute, Think2030 policy paper, European food and agriculture in a new paradigm: Can global challenges like climate change be addressed through a farm to fork approach?, 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf