CS
C 184/26
Úřední věstník Evropské unie
5.5.2022
Středa 20. října 2021
složek, které nejsou místní, uveden drobným písmem, aby byl pro spotřebitele původ hlavních složek viditelnější; vyzývá Komisi, aby navrhla legislativní změny týkající se pravidel pro označování medu, které povedou k lepší informovanosti spotřebitelů, a aby podpořila včelařské odvětví EU posílením dovozních kontrol s cílem zabránit dovozu padělaného medu, přičemž zdůrazňuje, že v zájmu boje proti podvodům v potravinářství je třeba účinně prosazovat veškeré označování země původu;
98.
vátí záměr Komise vytvořit rámec EU pro označování udržitelných potravin a vyzývá ji, aby definovala metodiku a upřesnila, na které aspekty udržitelnosti by se vztahoval, a zároveň zajistila, aby nový systém nebyl v rozporu se stávajícími environmentálními rámci, jako je ekoznačka EU nebo logo pro ekologickou produkci; zdůrazňuje, že v současné době se vyskytuje mnoho nepodložených a dokonce zavádějících environmentálních tvrzení a reklamních metod, a vyzývá Komisi, aby zavedla regulační rámec, který stanoví jasný, rychlý a účinný postup předběžného schvalování všech tvrzení o udržitelnosti a takových označení; zdůrazňuje, že takový rámec by chránil spotřebitele před nepravdivými tvrzeními o udržitelnosti a současně by zajistil, aby podniky, které skutečně usilují o provoz šetrnější k životnímu prostředí, byly za své úsilí náležitě odměněny; zdůrazňuje, že je třeba, aby orgány veřejné kontroly prováděly inspekce všech označení povolených na potravinářských výrobcích;
99. zdůrazňuje, že je třeba zavést označování živočišných produktů, které by mělo být založeno na určení způsobu jejich produkce a ukazatelích dobrých životních podmínek zvířat a mělo by obsahovat místo narození, chovu a porážky zvířete, a zdůrazňuje, že by tyto požadavky měly být rozšířeny i na zpracované produkty s cílem zvýšit transparentnost, pomoci spotřebitelům při lepším výběru a přispět k dobrým životním podmínkám zvířat; zdůrazňuje, že by měla být lépe podporována produkce rostlinných bílkovin a jejich uvádění na trh, a dále vyzývá k bezodkladné harmonizaci požadavků týkajících se označování vegetariánských a veganských potravin;
100. znovu opakuje své přesvědčení, že politická opatření ke zvýšení udržitelnosti potravinového systému by neměla záviset pouze na přenosu odpovědnosti za nákup udržitelných výrobků na spotřebitele, neboť to není efektivní přístup, přičemž důležitým faktorem pro rozšíření spotřeby udržitelně vyráběných a zdravějších potravin a souvisejících stravovacích návyků je možnost volby pro spotřebitele; zdůrazňuje význam řádného vzdělávání v oblasti výživy a životního prostředí a také dostupnost snadno srozumitelných relevantních informací v tomto ohledu; zdůrazňuje, že označování udržitelnosti by mělo být založeno na vědecky harmonizovaných kritériích udržitelnosti a mělo by tam, kde bude to možné, zahrnovat inspekce veřejných kontrolních orgánů a v případě potřeby nová legislativní opatření; konstatuje však, že systémy certifikace a označování ve spolupráci se třetími stranami nejsou samy o sobě účinné, ale mohou sloužit jako doplňující nástroje při zajišťování přechodu k udržitelné produkci a spotřebě; uznává, že zvýšení transparentnosti prostřednictvím metod, jako je označování, je důležitým prvkem, který může spotřebitelům pomoci činit udržitelnější rozhodnutí při nákupech, což je důležité pro dosažení přechodu k udržitelnějšímu, regionálnímu a zdravějšímu potravinovému systému;
101. podtrhuje, že ceny potravin musí spotřebitelům vysílat správné signály; má za to, že opravdové ceny potravin, které odrážejí skutečné výrobní náklady pro zemědělce a také pro životní prostředí a společnost, jsou nejefektivnějším způsobem, jak dlouhodobě dosáhnout udržitelných a spravedlivých potravinových systémů; vítá proto cíl této strategie, jímž je nasměrovat potravinářský průmysl k postupům, které pro spotřebitele činí zdravý a udržitelný výběr snadným, přístupným a cenově dostupným; podporuje větší flexibilitu pro členské státy, pokud jde o rozlišování sazeb DPH na potraviny s různými dopady na zdraví a životní prostředí a možnost volby nulové sazby DPH pro zdravé a udržitelné potravinářské výrobky, jako je ovoce a zelenina, jak jsou již zavedeny v některých členských státech, ale nejsou v současné době možné pro všechny (74), a vyšší sazbu DPH u nezdravých potravin a potravin, které mají vysokou environmentální stopu; připomíná, že výdaje domácností na potravinářské výrobky se v jednotlivých členských státech EU značně liší a že by měla být zajištěna cenová dostupnost pro spotřebitele ve všech členských státech a zároveň by měly být pro prvovýrobce za jejich udržitelné a zdravé výrobky zajištěny spravedlivé příjmy a zvýšena transparentnost a povědomí spotřebitelů o nákladech a ziscích souvisejících s každou fází potravinového řetězce; vyzývá Komisi, aby zahájila studii, která by ekonomicky vyčíslila environmentální a společenské náklady (včetně nákladů souvisejících se zdravím) spojené s výrobou a spotřebou nejvíce spotřebovávaných potravin na trhu EU;
(74)
Supporting the mid-term evaluation of the EU action plan on childhood obesity, The childhood obesity study.
(Podpora hodnocení akčního plánu EU pro dětskou obezitu v polovině období, studie o dětské obezitě), EPHORT consortium: Jolanda Boer, Jeanine Driesenaar, Anneke Blokstra, Francy Vennemann, Nikolai Pushkarev, Johan Hansen.
https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/ publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en