5.5.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 184/139 Čtvrtek 21. října 2021
115. zdůrazňuje, že je třeba přilákat více veřejných i soukromých investic do výzkumu, inovací a zavádění nových udržitelných technologií, a to i v odvětvích s vysokým podílem lidské práce, do nezbytných nových infrastrukturních sítí a projektů, které přispívají k plnění cílů Zelené dohody pro Evropu a Pařížské dohody;
116. poukazuje na to, že je důležité zajistit soudržnost pobídek na podporu inovativních technologií, aby bylo možné dosáhnout cílů pro roky 2030 a 2050 a zabývat se zaváděním již vyspělých technologií a investicemi do technologií nových, které je třeba vyvinout, aby bylo možné dosáhnout cíle Unie, jímž je klimatická neutralita nejpozději do roku 2050;
117. zdůrazňuje, že při podpoře ekologické transformace EU mohou hrát elementární úlohu digitální technologie; zdůrazňuje, že oživení EU vyžaduje, aby vznikl stabilní regulační rámec a existovaly finanční pobídky také pro soukromé subjekty, neboť tak bude možné dosáhnout tržně orientovaného pokroku směrem k výzkumu, inovacím a rozvoji udržitelných technologií;
118. poukazuje na to, že digitalizace je jedním z klíčových faktorů ovlivňujících integraci energetického systému, neboť je díky ní možný dynamický a vzájemně propojený pohyb nosičů energie, propojení rozmanitějších trhů a poskytování údajů nezbytných pro sladění nabídky a poptávky; zdůrazňuje potenciál digitálních technologií pro zvýšení energetické účinnosti, a tím i snížení celkových emisí skleníkových plynů; připomíná, že podle odhadů Komise představuje environmentální stopa IKT 5 až 9 % celosvětové spotřeby elektrické energie a více než 2 % celosvětových emisí skleníkových plynů; zdůrazňuje, že podle studie Společného výzkumného střediska Komise o umělé inteligenci z r.
2018 mohou datová centra a přenos dat představovat 3 až 4 % celkové spotřeby elektrické energie v Unii; poukazuje na to, že podle prognóz Komise dojde mezi lety 2018 až 2030 ke zvýšení spotřeby datových center o 28 %; zdůrazňuje, že 47 % digitálních emisí uhlíku je uvolňováno v důsledku spotřebitelských zařízení, jako jsou počítače, chytré telefony, tablety a další propojená zařízení; vyzývá proto k přijetí opatření, která by snížila uhlíkovou stopu odvětví IKT zajištěním energetické účinnosti a účinného využívání zdrojů, a opakuje, že podle digitální strategie je cílem to, aby datová centra dosáhla nejpozději do roku 2030 klimatické neutrality a vysoké energetické účinnosti;
119. poukazuje na význam příspěvku výzkumu a inovací k dosažení cílů stanovených v Pařížské dohodě a cílů Zelené dohody pro Evropu; vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly výzkum a inovace a celkové navýšení rozpočtu EU a vnitrostátních rozpočtů určených na výzkum a inovace v oblasti udržitelných a bezpečných energetických technologií a inovací; vyzývá Komisi, aby zvážila další podpůrné technologie a inovativní řešení, které přispějí k integrovanému energetickému systému odolnému vůči změně klimatu, a to i tam, kde má Evropa celosvětové vedoucí postavení a domácí hodnotové řetězce; domnívá se, že pro dosažení klimatických cílů a zajištění výrazného ekonomického prospěchu Evropanům je velmi důležité, aby se klíčové segmenty hodnotových řetězců energie z obnovitelných zdrojů nacházely v Unii, a vyzývá k přijetí vhodných opatření na podporu úlohy evropského obsahu v dodavatelském řetězci obnovitelné energie a v legislativě, kterou se řídí;
Změna klimatu a rozvoj
120. je přesvědčen, že COP26 je příležitostí k tomu, abychom obnovili úsilí o dosažení cílů Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN, zejména cíle č. 13 (opatření v oblasti klimatu); domnívá se, že Agenda 2030 musí fungovat jako plán směřující k ekologičtější, spravedlivější a udržitelnější budoucnosti;
121. zdůrazňuje, že ke klimatickým opatřením je důležité přistupovat také z lidskoprávního hlediska a dbát o to, aby veškerá opatření respektovala a podporovala lidská práva všech lidí;
122. žádá smluvní strany UNFCCC, aby nadále zvyšovaly své ambice v oblasti zmírňování dopadů změny klimatu a adaptace na ni v souladu s cíli Pařížské dohody a aby začleňovaly lidskoprávní rozměr do svých vnitrostátně stanovených příspěvků a adaptačních sdělení; vyzývá sekretariát UNFCCC, aby ve spolupráci s vysokým komisařem OSN pro lidská práva vypracoval pokyny k tomu, jak začlenit ochranu lidských práv do vnitrostátně stanovených příspěvků a adaptačních sdělení;
123. je si vědom obrovského množství důkazů o tom, že dopady změny klimatu zhoršují nebo způsobují nedostatek životně důležitých zdrojů, jako jsou orná půda, poškozují nebo ničí ekosystémy, které jsou zdrojem obživy, a zvyšují výskyt a závažnost přírodních katastrof, čímž působí faktory vedoucí ke konfliktům, vysídlování obyvatelstva a humanitárním krizím;