CS
C 184/10
Úřední věstník Evropské unie
5.5.2022
Středa 20. října 2021
výpočtu, výchozí hodnoty a referenční období každého jednotlivého cíle, a zdůrazňuje potřebu spolupráce a konzultací s členskými státy; bere na vědomí, že první přezkum strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ v polovině období je naplánován na polovinu roku 2023; zdůrazňuje, že je nutné, aby se toto hodnocení v polovině období důkladně, uceleně a systematicky zabývalo kumulativním dopadem všech opatření a zahrnovalo všechny rozměry udržitelnosti, ať už environmentální, ekonomické nebo sociální, včetně zdraví;
3.
vítá oznámení fakty podloženého návrhu legislativního rámce pro udržitelné potravinové systémy, který se opírá o transparentní údaje a zohledňuje nejnovější vědecké poznatky; vybízí Komisi, aby tento návrh využila k vytvoření komplexní, vyvážené, integrované a environmentálně, sociálně a ekonomicky udržitelné společné politiky v oblasti potravin, která bude zaměřena na budoucnost, k níž přispějí všichni aktéři a která bude cílit na snížení environmentální a klimatické stopy unijního potravinového systému, jakož i na omezení jeho negativních dopadů na biologickou rozmanitost, zdraví a dobré životní podmínky lidí a zvířat, aby se Evropa nejpozději do roku 2050 stala prvním klimaticky neutrálním kontinentem s téměř nulovými emisemi a posílila se její odolnost s cílem zajistit středně a dlouhodobé potravinové zabezpečení s ohledem na klimatickou změnu, úpadek životního prostředí a úbytek biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že je třeba zajistit hospodářskou a sociální udržitelnost napříč celým potravinovým řetězcem, neboť dobré socioekonomické vyhlídky a konkurenceschopnost různých dotčených odvětví pomohou naplnit cíle uvedené strategie; vybízí EU, aby se stala vůdčí silou v celosvětovém přechodu k udržitelnosti od zemědělského podniku ke spotřebiteli, který bude založen na zásadě multifunkčního zemědělství, jež je udržitelné z environmentálního, sociálního (včetně zdravotního) a hospodářského hlediska, na agroekologických zásadách Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) a právu na potraviny, které vytyčila OSN, a současně zajistí větší soulad a soudržnost politik, aby všichni aktéři evropského potravinového systému mohli provádět dlouhodobé plánování na základě realistických a transparentních cílů, které budou konkrétní, měřitelné, dosažitelné, realistické a časově vymezené (SMART); zdůrazňuje, že je zapotřebí naléhavé a odvážné politiky a legislativních změn s ohledem na rozsáhlé vědecké důkazy o nutnosti posílit udržitelnost stávajícího potravinového systému a o vyšších nákladech vzniklých z důvodu nečinnosti, a zdůrazňuje význam inovací a udržitelných postupů; navrhuje, aby byly vzaty v úvahu příslušné výchozí hodnoty v členských státech a dosažený pokrok, stejně jako specifické (regionální) podmínky, přičemž je nutné podporovat výměnu know-how a osvědčených postupů mezi členskými státy; zdůrazňuje potřebu toho, aby byly zahrnuty celé potravinové a nápojové řetězce, včetně výroby, zpracování, marketingu, skladování, dopravy, distribuce, pohostinství, maloobchodu a likvidace a recyklace druhotných materiálů; požaduje, aby tento legislativní návrh plně zohledňoval dobré životní podmínky hospodářských zvířat, neboť ty jsou nedílnou součástí udržitelnosti potravin;
4. vyjadřuje podporu vytváření strategických plánů pro politiku v oblasti potravin (56), které slouží k usnadnění, stimulaci a zdokonalení nových i stávajících vnitrostátních, regionálních a místních potravinových politik, a to i s ohledem na komplexní otázku potravinové chudoby v Evropě; zdůrazňuje, že je důležité, aby se tyto plány opíraly o nezávislou, nestrannou vědu a výzkum a o zapojení zúčastněných stran zastupujících širokou škálu pohledů s cílem zajistit legitimní a inkluzivní proces; zdůrazňuje, že k zajištění soudržnosti mezi potravinovými a zemědělskými politikami EU a politikami, které je ovlivňují, například v oblasti obchodu, energetiky, hospodářské soutěže a klimatu, je zapotřebí nový průřezový přístup ke správě a řízení za účelem prohloubení synergií a předcházení kompromisům, ale také jejich řešení; vyzývá proto ke strukturovanému dialogu mezi Parlamentem, členskými státy a všemi aktéry potravinového systému, včetně občanů, s cílem využít všech příležitostí, které tato strategie nabízí, a vést diskuze o nedostatcích, příležitostech a výzvách při vytváření a provádění komplexní společné politiky EU v oblasti potravin; vyzývá Komisi, aby podporovala společenský dialog o společném pojetí udržitelnosti a její různých složek na cestě k návrhu legislativního rámce pro udržitelný potravinový systém, který bude muset být v konečném důsledku založen na jednotném přístupu ke všem aspektům udržitelnosti;
5.
vítá návrh Komise na vypracování plánu pro mimořádné situace k zajištění dodávek potravin a jejich zabezpečení s cílem koordinovat společnou evropskou reakci na krize, které mají dopad na potravinové systémy; trvá na tom, že je třeba zaujmout preventivní přístup, aby se zabránilo panickému jednání a nepřiměřeným reakcím ze strany obyvatel, podniků nebo členských států; domnívá se, že to bude přiměřená reakce na rostoucí očekávání týkající se zabezpečení potravin, která mají být řešena na evropské úrovni; naléhavě vyzývá Komisi, aby uvažovala o strategických otázkách týkajících se potravinových zásob způsobem, jakým uvažuje o strategických zásobách ropy v celé Unii;
(56)
Institut pro evropskou politiku životního prostředí (IEEP) a Ekologický institut, analýza Think2030, Nové paradigma pro evropské potravinářské a zemědělské odvětví: lze globální výzvy, jako je změna klimatu, řešit prostřednictvím přístupu „od zemědělce ke spotřebiteli“?, 2021. https://think2030.eu/wp-content/uploads/2021/02/European-food-and-agriculture-in-a-new-paradigm-WEB.pdf