5.5.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 184/133 Čtvrtek 21. října 2021
Udržitelné klimatické finance
70. zdůrazňuje, že EU a její členské státy jsou největšími poskytovateli veřejných prostředků na klimatická opatření; zdůrazňuje, že pro opatření v oblasti klimatu jsou důležité finance, neboť vnitrostátně stanovené příspěvky mnoha rozvojových zemí jsou podmíněné a jejich dosažení závisí na finanční podpoře; vítá rozhodnutí COP24 stanovit po roku 2025 ambicióznější cíl nad rámec stávajícího závazku, že od roku 2020 bude ročně poskytnuto 100 miliard USD, avšak vyjadřuje znepokojení nad tím, že skutečné závazky rozvinutých zemí stále ještě zdaleka nedosahují společného cíle 100 miliard USD ročně, a vyzývá k tomu, aby byla tato mezera odstraněna; naléhavě vyzývá EU a její členské státy, aby zvýšily své úsilí o mobilizaci mezinárodních finančních prostředků na opatření v oblasti klimatu pro rozvojové země a vypracovaly mezinárodní plán, který stanoví spravedlivý podíl každé rozvinuté země na finančním závazku ve výši 100 miliard USD a mechanismy, které zajistí, že závazky se promění v konkrétní činnost; očekává, že k navýšenému mezinárodnímu financování v oblasti klimatu po roce 2025 budou přispívat i rozvíjející se ekonomiky; vyslovuje se pro to, aby byla zahájena jednání o novém finančním cíli pro období po roce 2025 na základě strukturovaného přístupu s oddělenými dílčími cíli pro adaptaci a pro řešení ztrát a škod, včetně financování založeného na grantech, které by odráželo rostoucí závažnost klimatických dopadů a naléhavou nutnost urychlit opatření v oblasti klimatu v tomto desetiletí;
71. zdůrazňuje, že pro adaptaci na změnu klimatu jsou důležité finanční toky; zdůrazňuje význam praktického uplatňování celosvětového adaptačního cíle a uvolnění velkého objemu nových finančních prostředků na adaptační opatření v rozvojových zemích; vyzývá EU a její členské státy, aby se zavázaly k tomu, že výrazně navýší objem poskytovaných finančních prostředků na adaptaci, s cílem dosáhnout do roku 2023 rovnováhy mezi finančními prostředky na adaptaci a na mitigaci, přičemž upřednostní financování založené na grantech, a aby připravily odpovídající přísliby, které mají být učiněny na konferenci COP26;
72. prohlašuje, že příjmy z mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích by mohly být využity k tomu, aby bylo rozvojovým zemím poskytování více klimatického financování, zejména na adaptace, ale také na snížení uhlíkové náročnosti jejich vývozu i jejich výrobků prodávaných na domácím trhu;
73.
uznává, že je třeba dosáhnout pokroku v otázce ztrát a škod, pro něž by měly být získány další zdroje prostřednictvím inovativních zdrojů veřejných financí v rámci Varšavského mezinárodního mechanismu a pro něž by EU měla podpořit mandát COP26 pro novou akční a podpůrnou odbornou skupinu v rámci varšavského mezinárodního mechanismu (ASEG), aby tyto zdroje prozkoumala a využívala;
74. poukazuje na skutečnost, že krize způsobená onemocněním COVID-19 opět ukázala, že se při řešení globálních výzev spoléháme jeden na druhého, a měla by být vnímána jako varovný signál, že si musíme klást náročnější cíle a postupovat společně zdůrazňuje, že je třeba budovat odolnost na základě všech poznatků ze současné krize, pokud jde o nedostatečné nouzové plánování a kapacity pro reakci na mimořádné události; varuje, že krize způsobená onemocněním COVID-19 zvrátí pokrok směrem k cílům udržitelného rozvoje a zvyšuje extrémní chudobu v rozvojových zemích a míru zadlužení; zdůrazňuje, že je nezbytné výrazně navýšit financování opatření v oblasti klimatu a neprodleně začít hledat možnosti, jak smysluplně oddlužit rozvojové země, aby se usnadnilo celosvětové ekologické oživení;
75. považuje za zásadní, aby hlavní mezinárodní finanční instituce urychleně přijaly a rozvíjely ekologické financování s cílem dosáhnout úspěšné dekarbonizace světového hospodářství; připomíná úlohu EIB jako klimatické banky EU a její nedávno přijatý plán pro klimatické bankovnictví a aktualizovanou úvěrovou politiku v oblasti energetiky; vyzývá multilaterální rozvojové banky včetně EIB a rozvojové finanční instituce, aby financovaly více investic v oblasti klimatu, sladily svá portfolia s Pařížskou dohodou a podporovaly rozvojové země v tom, aby se z onemocnění COVID-19 zotavovaly ekologickým, inkluzivním a odolným způsobem; poukazuje na to, že je třeba vytvořit platformy a nástroje na podporu a sdílení osvědčených postupů pro udržitelnou obnovu a podporovat praktickou spolupráci ve snaze o oddělení emisí skleníkových plynů od hospodářského růstu a současně zvyšovat prosperitu; vyzývá k vypracování a podpoře celosvětové dohody o zásadách udržitelného financování, včetně účetních standardů pro udržitelnost mezinárodních standardů účetního výkaznictví;
76.
vítá skutečnost, že se v rámci Pařížské dohody bude nadále používat adaptační fond; uznává význam tohoto fondu pro komunity, které jsou změnou klimatu nejvíce ohroženy, a konstatuje, že od roku 2010 vyčlenil fond na projekty a programy zaměřené na přizpůsobení se změně klimatu a odolnost vůči ní více než 830 milionů USD, což zahrnuje než 120 konkrétních lokalizovaných projektů v nejzranitelnějších komunitách v rozvojových zemích po celém světě; zdůrazňuje nicméně, že tato částka nebude stačit, a vyzývá dárcovské země, aby výrazně zvýšily své příspěvky do Adaptačního fondu, a to předvídatelnějším a víceletým přístupem;