C 184/26
BG
Официален вестник на Европейския съюз
5.5.2022 г.
Сряда, 20 октомври 2021 r.
е посочен с дребен шрифт, и да направи произхода на основните съставки по-видим за потребителя; призовава Комисията да предложи законодателни промени по отношение на правилата за етикетиране на меда, които ще доведат до по-добра информация за потребителите, и да подкрепи сектора на пчеларството в ЕС чрез засилване на проверките на вноса с цел предотвратяване на вноса на фалшифициран мед, като същевременно подчертава, че етикетирането на страната на произход трябва да бъде ефективно прилагано с цел борба с измамите с храни;
98. приветства намерението на Комисията да създаде рамка за етикетиране на устойчивите храни и призовава Комисията да определи методологията и да посочи кои измерения на устойчивостта ще бъдат обхванати, като същевременно гарантира, че новата схема не е в противоречие със съществуващата нормативна уредба в областта на околната среда, като например екомаркировката или логото на ЕС за биологично производство; подчертава, че понастоящем се използват много необосновани и дори подвеждащи твърдения за екологосъобразност и рекламни методи, и призовава Комисията да въведе регулаторна рамка, установяваща ясна, бърза и ефективна процедура за предварително одобрение на всички твърдения за устойчивост и етикети за устойчивост; подчертава, че подобна рамка би защитила потребителите от неверни претенции за устойчивост, като същевременно гарантира, че предприятията, които действително се стремят към по-екологосъобразни дейности, са надлежно възнаградени за своите усилия; подчертава необходимостта от инспекции от страна на публичните органи на всеки етикет върху хранителни продукти, който се разрешава;
99. подчертава необходимостта от установяване на етикетиране на животинските продукти, което следва да се основава на определянето на метода на производство, както и на показателите за хуманно отношение към животните, и да съдържа мястото на раждане, отглеждане и клане на животното, и подчертава, че тези изисквания следва да обхванат и преработените продукти, за да се повиши прозрачността, да се помогне на потребителите да направят по-добър избор и да се допринесе за хуманното отношение към животните; подчертава, че производството и навлизането на пазара на растителни протеини следва да бъдат по-добре подкрепяни, и освен това призовава незабавно да се предложи отдавна необходимото хармонизиране на изискванията по отношение на етикетирането на вегетариански и вегански храни;
100. отново потвърждава убеждението си, че политическите мерки за повишаване на устойчивостта на продоволствената система не следва да зависят единствено от прехвърлянето на отговорността за закупуване на устойчиви продукти към потребителите, тъй като това не е ефективно, въпреки че изборът на потребителите е важен фактор за потреблението на устойчиво произведени продукти и придържането към по-здравословни хранителни режими; подчертава значението на доброто образование в областта на храненето и околната среда, както и наличието на съответна лесно разбираема информация в тази връзка; подчертава, че етикетирането за устойчивост следва да се основава на научни хармонизирани критерии за устойчивост, следва да включва инспекции от страна на публичните контролни органи, когато това е възможно, както и нови законодателни мерки, когато това е необходимо; отбелязва при все това, че сертифицирането и етикетирането от трети лица сами по себе си не са ефективни, но могат да бъдат допълнителни инструменти за осигуряване на прехода към устойчиво производство и потребление; отчита, че повишаването на прозрачността чрез методи като етикетирането е важен елемент, който може да помогне на потребителите да вземат по-устойчиви решения за покупка, което е важно за постигане на прехода към по-устойчива, регионална и здравословна продоволствена система;
101. подчертава, че цените на храните трябва да изпращат правилното послание на потребителите; счита, че действителните цени на хранителните продукти, които отразяват действителната цена на производството за земеделските стопани, както и за околната среда и обществото, са най-ефикасният начин за постигане на устойчиви и справедливи продоволствени системи в дългосрочен план; поради това приветства целта на стратегията да насочва хранителната промишленост към практики, които правят здравословния и устойчив избор лесен, достъпен и финансово приемлив за потребителите; подкрепя предоставянето на повече гъвкавост на държавите членки за диференциране на ставките на ДДС за храни с различно въздействие върху здравето и околната среда, както и да им се даде възможност да изберат нулева ставка на ДДС за здравословни и устойчиви хранителни продукти, като например плодове и зеленчуци, както вече се прилага в някои държави членки, но понастоящем не е възможно за всички (74), както и по-висока ставка на ДДС за нездравословни храни и храни с висок отпечатък върху околната среда; припомня, че разходите на домакинствата за хранителни продукти се различават значително в отделните държави — членки на ЕС, и че следва да се гарантира финансова достъпност за потребителите във всички държави членки, като същевременно се гарантират справедливи доходи за първичните производители за техните устойчиви и здравословни продукти и се повишава прозрачността и осведомеността на потребителите относно разходите и печалбите, свързани с всеки етап от веригата на доставки на храни; приканва Комисията да започне проучване, за да определи количествено в икономическо отношение екологичните и обществените разходи (включително разходи, свързани със здравето) във връзка с производството и консумацията на най-консумираните хранителни продукти на пазара на ЕС;
(74)
Подкрепа за междинната оценка на Плана за действие на ЕС относно затлъстяването при децата: Проучване на затлъстяването сред децата, Консорциум EPHORT: Йоланда Бьор, Жанин Дризенаар, Анке Блокстра, Франси Венеман, Николай Пушкарев, Йохан Хансен, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7e0320dc-ee18-11e8-b690-01aa75ed71a1/language-en.