21.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 167/13
26.
Visokošolske ustanove bi lahko podprli z namenom, da utrdijo učenje, osredotočeno na študente in temelječe na raziskavah, katerega cilj je študentom zagotoviti najnovejše kompetence, spretnosti in znanje ter razviti njihove spretnosti ter izkušnje na področju raziskav.
Študente bi bilo treba podpirati tudi pri tem, da povezujejo različne discipline na podlagi pristopov, ki temeljijo na izzivih. 27.
Visokošolske ustanove imajo lahko s tem, da se odprejo vsem vrstam učečih se in da spodbujajo njihovo zaposljivost, med drugim tudi s preusposabljanjem in izpopolnjevanjem, osrednjo vlogo v vseživljenjskem učenju in odzivanju na preobrazbo trga dela.
V ta namen bi bilo treba visokošolske ustanove podpreti pri tem, da s pomočjo digitalizacije spodbujajo inovativne metode učenja in poučevanja, ter pri tem, da oblikujejo in izvajajo prožne in individualno prilagojene učne poti, po potrebi vključno s krajšimi tečaji ali učnimi izkušnjami, ki lahko privedejo do mikrodokazil, ne da bi pri tem odstopale od temeljnega načela programov polne izobrazbe.
Da bi visokošolske ustanove pri učečih se razvile ustrezne spretnosti, kompetence, odnos in podjetniškega duha, bi jih bilo treba spodbujati k sodelovanju z njihovimi ekosistemi, k zavzemanju za izkušnje na delovnem mestu, kot so pripravništva, vajeništva in priložnosti za prostovoljstvo, ter po potrebi k nadaljnjemu razvoju podjetniških poti, ki študentom omogočajo, da med študijem izvajajo podjetniške projekte. 28.
Visokošolske ustanove imajo osrednjo vlogo pri podpiranju zelenega prehoda in uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so poseben znak kakovosti na svetovni ravni.
V zvezi s tem bi bilo treba visokošolske ustanove po vsej Evropi podpreti pri tem, da z oblikovanjem celovitega institucionalnega pristopa v svoje naloge, infrastrukture in operacije, kjer je to ustrezno, uvedejo trajnostne in zelene pristope. 29.
Visokošolske ustanove bi bilo treba zaradi uresničevanja zelenega prehoda spodbujati k razvoju interdisciplinarnega znanja, spretnosti in kompetenc, k podpiranju pridobivanja in uporabe znanja o trajnostnosti med vsemi učečimi se in skupnostmi ter k vključevanju trajnostnega izobraževanja v učne načrte v vseh ustreznih sektorjih.
Spodbujati bi jih bilo treba, da naročajo in izvajajo raziskave, ki temeljijo na bazi znanja v zvezi s trajnostnostjo. 30.
Kot se je pokazalo med pandemijo COVID-19, so digitalne tehnologije za visokošolske sisteme v Evropi pomembno orodje za preobrazbo, visokošolske ustanove pa bistveno prispevajo k pospeševanju digitalnega prehoda v Evropi. 31.
Visokošolskim ustanovam je treba zagotoviti visoko povezljivost ter visoko zmogljivo digitalno infrastrukturo in storitve, ki bi morale biti v največji možni meri interoperabilne in razširjene po Evropi, temeljiti na evropskih standardih (3) in uporabljati zaupanja vredne tehnologije v skladu s posebnimi potrebami visokošolskih ustanov, kot so varni podatki. 32.
Pospešitev digitalnega prehoda Evrope pomeni digitalno in podatkovno opismeniti vse študente, mentorje, osebje, akademike in raziskovalce ter po potrebi širšo javnost.
Visokošolske ustanove imajo pri tem ključno vlogo pri opremljanju učencev z novimi digitalnimi kompetencami – in njihovimi etičnimi komponentami –, kot so upravljanje podatkov, umetna inteligenca, visokozmogljivostno računalništvo in kibernetska varnost, ter pri izvajanju raziskav in inovacij. 33.
Visokošolske ustanove bi morale ob polnem priznavanju vrednosti, ki jo ima učenje v živo, v celoti izkoristiti digitalna sredstva, da bi izboljšale kakovost učne izkušnje za študente, osebje, akademike in raziskovalce ter odpravile socialne neenakosti.
Da bi premostili digitalni razkorak, bi bilo treba podpreti pobude, ki vsem zagotavljajo enak dostop do individualiziranih učnih možnosti, na primer z uporabo virtualnega ali hibridnega poučevanja v odročnih učnih mestih.
Visokošolske ustanove bi bilo treba spremljati pri njihovih prizadevanjih za izmenjavo platform in interoperabilnih orodij, ki omogočajo izmenjavo podatkov, hkrati pa zagotavljajo visokokakovostne in uporabniku prijazne izobraževalne vire, kot so spletni tečaji.
Poglabljanje občutka pripadnosti Evropi na podlagi skupnih vrednot 34.
Za poglabljanje občutka pripadnosti Evropi in spodbujanje evropskega načina življenja je bistvenega pomena, da se ohranijo in zaščitijo evropske demokratične vrednote, spodbujajo raznolikost, vključevanje in enakost spolov ter krepita kakovost in pomen visokošolskega izobraževanja za spretnosti, primerne za izzive prihodnosti.
Visokošolske ustanove so avtonomne, akademska in znanstvena svoboda pa je osrednje načelo njihovega poslanstva in dejavnosti.
(3) Carretero Gomez, S., Vuorikari, R. in Punie, Y., DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use (Okvir digitalnih kompetenc za državljane z osmimi ravnmi znanja in primeri uporabe), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2017.