21.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 167/11
— krepitev okrevanja Evrope in odziva na digitalni in zeleni prehod; — poglabljanje občutka pripadnosti Evropi na podlagi skupnih vrednot.
POZIVA KOMISIJO IN DRŽAVE ČLANICE, NAJ V SKLADU S SVOJIMI PRISTOJNOSTMI IN OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI SODELUJEJO Z VISOKOŠOLSKIMI USTANOVAMI IN DELEŽNIKI, DA BI DOSEGLI NASLEDNJE KLJUČNE CILJE:
Krepitev evropske razsežnosti na področju visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij ter sinergij med njimi 15.
Globlje transnacionalno sodelovanje prispeva k uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in novega evropskega raziskovalnega prostora v popolni sinergiji, in sicer s krepitvijo visokošolskih ustanov in izboljšanjem kakovosti visokošolskega izobraževanja, raziskav in inovacij v celotni Evropi.
Z novimi razsežnostmi, oblikami in priložnostmi za meddisciplinarno, medsektorsko in čezmejno mobilnost, skupaj s privlačno in trajnostno akademsko in raziskovalno poklicno potjo ter odprtim izobraževanjem in odprto znanostjo jim omogoča, da se bolje spopadejo z družbenimi izzivi ter študentom, udeležencem vseživljenjskega učenja in raziskovalcem zagotovijo ustrezno znanje, spretnosti in kompetence za njihov prihodnji poklicni in osebni razvoj.
Posebno pozornost bi bilo treba nameniti študentom in mladim raziskovalcem, katerih študij in poklicne poti je močno prizadela pandemija, ter tiste s podeželskih in oddaljenih območij, kot so najbolj oddaljene regije. 16.
Zavezništva visokošolskih ustanov, kot so „evropske univerze“, lahko prikažejo potencial obsežnega in dolgoročnega institucionalnega sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja.
Takšna zavezništva bi lahko ustvarila resnično evropsko dodano vrednost, tako da bi z dolgoročno zavezo vseh udeleženih strani dosegla kritično maso na evropski ravni.
Pripomorejo k lažjemu prostemu gibanju po Evropi v študijske, delovne in raziskovalne namene na podlagi skupnih interesov.
Z visoko stopnjo povezovanja, preglednosti in odprtosti lahko dosežejo preobrazbeni učinek za Evropo in znotraj nje.
Usklajevanje in dopolnjevanje z drugimi evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi, lokalnimi in po potrebi mednarodnimi pobudami in mrežami bo okrepilo njihov preobrazbeni učinek. 17.
Za doseganje celotne dodane vrednosti zavezništev visokošolskih ustanov, kot so „evropske univerze“, je potrebna nadaljnja podpora na evropski in po potrebi na nacionalni ravni na podlagi postopnega pristopa.
Ta zavezništva bi bilo treba kot pobudnike institucionalne preobrazbe podpirati, če je to primerno, pri snovanju trdne razsežnosti, kar zadeva raziskave in inovacije, in pri implementaciji pristopa, ki je osredotočen na študente in temelji na raziskavah in inovacijah, izvajanju inovativnih skupnih izobraževalnih programov na vseh ravneh, v skladu s katerimi bi se lahko podelile skupne diplome, in sicer na podlagi evropskih meril, ki bi jih skupaj z državami članicami in ustreznimi deležniki oblikovali v skladu z instrumenti bolonjskega procesa.
Ta zavezništva bi bilo treba podpirati, če je to primerno, tudi pri izboljšanju upravljanja človeških virov, kar zadeva morebitno skupno zaposlovanje akademikov in raziskovalcev; pri spodbujanju razvoja privlačnih in trajnostnih poklicnih poti ter pri porazdeljevanju virov in skupnem zagotavljanju struktur, na primer laboratorijev in platform. 18.
Ob polnem priznavanju vrednosti učenja v živo in fizične mobilnosti ter potrebe po uravnoteženem kroženju možganov bi bilo treba visokošolske ustanove spodbujati, naj še naprej podpirajo vse vrste mobilnosti študentov, osebja in raziskovalcev – kar prispeva k akademskemu uspehu in osebnim dosežkom –, tako da bi vsem študentom, osebju in raziskovalcem omogočili, da z internacionalizacijo učnih načrtov ali sodelovanjem v inovativnih mednarodnih okoljih v okviru njihovih domačih ustanov pridobijo mednarodne in medkulturne kompetence. 19.
Evropsko leto mladih ima pri tem podporno vlogo.
Opozoriti je treba na cilj, da bi moralo vsaj 20 % diplomantov evropskega visokošolskega prostora izkusiti obdobje študija ali usposabljanja v tujini, kot je bilo potrjeno tudi v ministrskem sporočilu iz Rima z dne 19. novembra 2020, in na podporo, ki jo je treba nameniti pobudi Evropske univerze, da bi dosegli ambiciozen cilj 50 % mobilnih študentov, kot je določeno v sklepih Sveta o pobudi o evropskih univerzah – povezovanje visokega šolstva, raziskav, inovacij in družbe: utiranje poti novi razsežnosti v evropskem visokošolskem izobraževanju. 20.
Za dosego teh ciljev bi si morale države članice in Komisija v sodelovanju z visokošolskimi ustanovami prizadevati tudi za poenostavitev upravnih postopkov za ustanove, vključno z dodatno širitvijo izvajanja pobude za evropsko študentsko izkaznico in nadaljnjim izvajanjem avtomatičnega vzajemnega priznavanja akademskih kvalifikacij in študijskih obdobij v tujini v skladu z nacionalnimi informacijskimi centri za priznavanje kvalifikacij (NARIC).
Visokošolske ustanove bi bilo treba spodbujati, naj v celoti izkoristijo digitalna orodja za mobilnost in priznavanje, promovirajo večjezičnost, medkulturnost in vključevanje študentov z manj priložnostmi v svoje kampuse ter mobilnost vključijo v svoje učne načrte.