2022.4.21.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
–
az európai helyreállítás, valamint a digitális és zöld átállásra adott válasz előmozdítása;
–
a közös értékeken alapuló európai összetartozás érzésének elmélyítése;
C 167/11
FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT ÉS A TAGÁLLAMOKAT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKNEK MEGFELELŐEN ÉS A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉNEK KELLŐ FIGYELEMBEVÉTELÉVEL MŰKÖDJENEK EGYÜTT A FELSŐOKTATÁSI INTÉZMÉNYEKKEL ÉS AZ ÉRDEKELT FELEKKEL A KÖVETKEZŐ FŐ CÉLOK ELÉRÉSE ÉRDEKÉBEN: Az európai dimenzió erősítése a felsőoktatásban, a kutatásban és az innovációban, valamint az ezek közötti szinergiák fokozása 15. az elmélyített transznacionális együttműködés hozzájárul az európai oktatási térség és az új Európai Kutatási Térség teljes szinergiában történő megvalósításához azáltal, hogy megerősíti a felsőoktatási intézményeket, valamint javítja a felsőoktatás, a kutatás és az innováció minőségét egész Európában.
A tudományágakon és ágazatokon, valamint a határokon átívelő mobilitás új dimenziói, formái és lehetőségei, valamint a vonzó és fenntartható tudományos és kutatói életpályák, továbbá a nyitott oktatás és a nyílt tudomány lehetővé teszi számukra a társadalmi kihívások megfelelőbb kezelését, valamint azt, hogy felvértezzék a hallgatókat, az élethosszig tanulókat és a kutatókat a jövőbeli szakmai és személyes fejlődésükhöz szükséges megfelelő tudással, készségekkel és kompetenciákkal.
Különös figyelmet kell fordítani azokra a hallgatókra és fiatal kutatókra, akiknek a tanulmányaira és karrierjére jelentősen kihatott a világjárvány, valamint azokra, akik vidéki és távoli területekről, például a legkülső régiókból származnak; 16. a felsőoktatási intézmények szövetségei – például az „Európai Egyetemek” kezdeményezés – példával szolgálhatnak arra, hogy milyen lehetőségek rejlenek a felsőoktatás területén folytatott, kiterjedt és hosszú távú intézményi együttműködésben.
Ezek a szövetségek valódi európai hozzáadott értéket teremthetnek azáltal, hogy az összes érintett fél hosszú távú elkötelezettsége révén európai szinten kritikus tömeget érnek el.
Elősegítik a közös érdekeken alapuló tanulmányi, munkavállalási és kutatási célú szabad mozgást Európában.
A magas szintű integráció, átláthatóság és nyitottság révén átalakító hatásúak lehetnek Európán belül, illetve Európa számára.
Az egyéb európai, nemzeti, regionális, helyi és adott esetben nemzetközi kezdeményezésekkel és hálózatokkal való koordináció és kiegészítő jelleg fokozni fogja az átalakító hatásukat; 17. ahhoz, hogy ki lehessen aknázni a felsőoktatási intézmények szövetségeiben – például az „Európai Egyetemek” kezdeményezésben – rejlő hozzáadott értéket, európai és adott esetben nemzeti szinten további támogatásra van szükség, fokozatos megközelítést alkalmazva.
Adott esetben támogatni kell az intézményi átalakulás katalizátoraiként szolgáló ilyen a szövetségeket abban, hogy határozott kutatási és innovációs dimenziót alakítsanak ki, valamint – egy tanulóközpontú, a kutatás és az innováció által vezérelt megközelítés keretében – minden szinten olyan innovatív közös oktatási programokat vezessenek be, amelyek esetleg közös diplomák kibocsátását tennék lehetővé olyan európai kritériumok alapján, amelyeket a bolognai folyamat eszközeivel összhangban a tagállamokkal és az érdekelt felekkel közösen dolgoznak ki.
Ezeket a szövetségeket adott esetben támogatni kell az emberierőforrás-menedzsment javításában is, a tudományos dolgozók és a kutatók esetleges közös toborzása terén; a vonzó és fenntartható életpályák kialakításának előmozdításában; valamint az erőforrások és struktúrák, például a laboratóriumok és a platformok közös felhasználásúvá tételében; 18. teljes mértékben elismerve a személyes tanulás és a fizikai mobilitás értékét, valamint a képzett munkaerő kiegyensúlyozott cirkulációjának szükségességét, a felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy továbbra is támogassák a hallgatók, az oktatási személyzet és a kutatók minden típusú mobilitását, amely hozzájárul a tudományos sikerhez és a személyes kibontakozáshoz azáltal, hogy nemzetközi és interkulturális kompetenciák megszerzését teszi lehetővé a hallgatók, az oktatási személyzet és a kutatók összessége számára a tantervek nemzetközivé tétele révén, illetve azáltal, hogy hazai intézményeikben innovatív nemzetközi környezetben tevékenykedhetnek; 19. e tekintetben támogató szerepet tölt be az ifjúság európai éve.
Érdemes emlékeztetni arra – a 2020. november 19-i római miniszteri közleményben is megerősített – célkitűzésre, mely szerint az európai felsőoktatási térségben végzettek legalább 20 %-ának külföldi tanulmányi vagy képzési tapasztalatot kell szereznie, továbbá támogatni kell az „Európai Egyetemek” kezdeményezést annak az ambiciózus célnak az elérésében, hogy a mobilitásban részt vevő hallgatók száma – „A felsőoktatás, a kutatás, az innováció és a társadalom összekapcsolása: új dimenziókat nyitunk az európai felsőoktatásban” című, az „Európai Egyetemek” kezdeményezésről szóló tanácsi következtetésekben foglaltaknak megfelelően – elérje az 50 %-ot; 20. e célok elérése érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak a felsőoktatási intézményekkel együttműködésben törekedniük kell az intézményekre vonatkozó adminisztratív eljárások egyszerűsítésére is, többek között azáltal, hogy kiterjesztik az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezés végrehajtását, valamint tovább bővítik a felsőfokú képesítések és a külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerésének alkalmazását, együttműködve a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központtal (NARIC).
A felsőoktatási intézményeket ösztönözni kell arra, hogy teljes mértékben használják ki a mobilitáshoz és az elismeréshez rendelkezésre álló digitális eszközöket, mozdítsák elő a többnyelvűséget, az interkulturális jelleget és a kevesebb lehetőséggel rendelkező hallgatók befogadását a kampuszaikon, valamint építsék be a mobilitást a tanterveikbe;