21.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 167/11
— jačanje oporavka Europe i njezina odgovora na digitalnu i zelenu tranziciju, — produbljivanje europskog osjećaja pripadnosti na temelju zajedničkih vrijednosti.
POZIVA KOMISIJU I DRŽAVE ČLANICE DA U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I UZ DUŽNO POŠTOVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI SURAĐUJU S VISOKIM UČILIŠTIMA I DIONICIMA KAKO BI SE POSTIGLI SLJEDEĆI KLJUČNI CILJEVI:
Jačanje europske dimenzije u visokom obrazovanju, istraživanju i inovacijama te jačanje sinergije među njima 15.
Dublja transnacionalna suradnja doprinosi uspostavi europskog prostora obrazovanja i novog europskog istraživačkog prostora u punoj sinergiji jer se time jačaju visoka učilišta i povećava kvaliteta visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija u Europi u cjelini.
Zahvaljujući novim dimenzijama, oblicima i mogućnostima za interdisciplinarnu, međusektorsku i prekograničnu mobilnost, u kombinaciji s privlačnim i održivim akademskim i istraživačkim karijerama te otvorenim obrazovanjem i otvorenom znanošću, tom suradnjom omogućuje se visokim učilištima da bolje odgovore na društvene izazove te pruže studentima, polaznicima programa cjeloživotnog učenja i istraživačima odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije za njihov budući profesionalni i osobni razvoj.
Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti studentima i mladim istraživačima čiji su studij i karijere snažno pogođeni pandemijom, kao i onima iz ruralnih i udaljenih područja, poput najudaljeniih regija. 16.
Savezi visokih učilišta, kao što su „europska sveučilišta”, mogu poslužiti kao primjer potencijala opsežne i dugoročne institucijske suradnje u području visokog obrazovanja.
Takvi savezi imaju potencijal za stvaranje stvarne europske dodane vrijednosti jer se, zahvaljujući njima, dugoročnom predanošću svih uključenih strana može postići kritična masa na europskoj razini.
Ti savezi olakšavaju slobodno kretanje Europom u svrhu studiranja, rada i istraživanja na temelju zajedničkih interesa.
Zahvaljujući snažnom stupnju integracije, transparentnosti i otvorenosti, oni mogu imati transformativan učinak unutar Europe i za nju.
Taj transformativni učinak povećat će se koordinacijom i komplemen­ tarnošću s drugim europskim, nacionalnim, regionalnim, lokalnim i, prema potrebi, međunarodnim inicijativama i mrežama. 17.
Da bi se oslobodio puni potencijal savezâ visokih učilišta kao što su „europska sveučilišta”, potrebna je dodatna potpora na europskoj i, prema potrebi, nacionalnoj razini u okviru postupnog pristupa.
Ti su savezi katalizatori institucijske preobrazbe te bi ih stoga trebalo, prema potrebi, podupirati u razvoju snažne dimenzije istraživanja i inovacija te u provedbi inovativnih združenih obrazovnih programa na svim razinama, primjenom pristupa usmjerenog na studente i utemeljenog na istraživanju i inovacijama, u okviru kojih bi se možda mogle izdavati združene diplome na temelju europskih kriterija koji su osmišljeni zajednički s državama članicama i relevantnim dionicima, u skladu s instrumentima Bolonjskog procesa.
Te saveze također bi trebalo podupirati, prema potrebi, u boljem upravljanju ljudskim resursima u smislu mogućeg zajedničkog zapošljavanja pripadnika akademske zajednice i istraživača, u promicanju razvoja privlačnih i održivih karijera te u objedinjavanju resursa i struktura, primjerice laboratorija i platformi. 18.
U potpunosti uvažavajući vrijednost učenja uživo i fizičke mobilnosti te potrebu za uravnoteženom cirkulacijom mozgova, visoka učilišta trebalo bi poticati da dodatno podupiru sve vrste mobilnosti studenata, osoblja i istraživača, što doprinosi akademskom uspjehu i osobnim postignućima, tako da svim studentima, osoblju i istraživačima omoguće stjecanje međunarodnih i međukulturnih kompetencija, i to internacionalizacijom kurikuluma ili pružanjem prilika za sudjelovanje u inovativnim međunarodnim okružjima u matičnim ustanovama. 19.
Europska godina mladih ima poticajnu ulogu u tom pogledu.
Valja podsjetiti na cilj da bi u Europskom prostoru visokog obrazovanja najmanje 20 % osoba s diplomom trebalo iskusiti razdoblje studiranja ili osposobljavanja u inozemstvu, kako je potvrđeno u Ministarskom priopćenju iz Rima od 19. studenoga 2020., kao i na to da inicijativu Europska sveučilišta treba podupirati u postizanju ambicioznog cilja od 50 % mobilnih studenata, kako je navedeno u Zaključcima Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja. 20.
Kako bi se postigli ti ciljevi, države članice i Komisija ujedno bi trebale, u suradnji s visokim učilištima, nastojati pojednostavniti administrativne postupke za ustanove, među ostalim tako da dodatno prošire provedbu inicijative za uvođenje europske studentske iskaznice i dodatno provedu automatsko uzajamno priznavanje akademskih kvalifikacija i razdoblja studiranja u inozemstvu, u suradnji s Nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje.
Visoka učilišta trebalo bi poticati da u potpunosti iskoriste digitalne alate za mobilnost i priznavanje, promiču višejezičnost, međukulturalnost i uključivanje studenata s manje mogućnosti u kampuse te da integriraju mobilnost u svoje kurikulume.