21.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 167/11
— tuetaan Euroopan elpymistä sekä digitaaliseen ja vihreään siirtymään liittyviä toimia; — syvennetään eurooppalaista yhteisiin arvoihin perustuvaa yhteenkuuluvuutta, KEHOTTAA KOMISSIOTA JA JÄSENVALTIOITA TEKEMÄÄN TOIMIVALTUUKSIENSA MUKAISESTI TOISSIJAISUUSPERIAATETTA ASIANMUKAISESTI NOUDATTAEN YHTEISTYÖTÄ KORKEAKOULUJEN SIDOSRYHMIEN KANSSA SEURAAVIEN KESKEISTEN TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISEKSI:
JA JA
Eurooppalaisen ulottuvuuden vahvistaminen korkeakoulutuksessa, tutkimuksessa ja innovoinnissa sekä niiden välisessä synergiassa 15.
Tiiviimmällä rajatylittävällä yhteistyöllä edistetään eurooppalaisen koulutusalueen ja uuden eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista täydessä synergiassa vahvistamalla korkeakouluja ja parantamalla korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin laatua koko Euroopassa.
Uudet liikkuvuuden ulottuvuudet, muodot ja mahdollisuudet eri tieteenalojen ja sektoreiden välillä ja yli rajojen, houkuttelevat ja kestävät akateemiset ja tutkijanurat sekä avoin koulutus ja avoin tiede antavat oppilaitoksille mahdollisuuden vastata paremmin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja tarjota opiskelijoille, elinikäisille oppijoille ja tutkijoille oikeanlaista tietämystä, osaamista ja pätevyyttä heidän tulevaa ammatillista ja henkilökohtaista kehitystään varten.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä opiskelijoihin ja nuoriin tutkijoihin, joiden opintoihin ja uraan pandemia on vaikuttanut voimakkaasti, sekä maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden opiskelijoihin ja nuoriin tutkijoihin. 16.
Korkeakoulujen allianssit, kuten ”Eurooppalaiset yliopistot”, voivat tuoda esiin laajan ja pitkäkestoisen institutio­ naalisen korkeakouluyhteistyön potentiaalin.
Tällaiset allianssit voivat tuottaa todellista eurooppalaista lisäarvoa saavuttamalla kriittisen massan Euroopan mittakaavassa kaikkien osapuolten pitkän aikavälin sitoutumisen avulla.
Ne helpottavat vapaata liikkuvuutta Euroopassa yhteisiin etuihin perustuvia opiskelu-, työ- ja tutkimustarkoituksia varten.
Tiiviin yhdentymisen, läpinäkyvyyden ja avoimuuden ansiosta niillä voi olla muutosvaikutuksia Euroopassa ja Euroopalle.
Koordinointi ja täydentävyys muiden eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten, paikallisten ja tarvittaessa kansainvälisten aloitteiden ja verkostojen kanssa lisää niiden muutosvaikutuksia. 17.
Korkeakoulujen allianssien, kuten ”Eurooppalaisten yliopistojen”, täyden lisäarvon hyödyntäminen edellyttää lisätukea Euroopan ja tarvittaessa kansallisella tasolla asteittaisen lähestymistavan avulla.
Institutionaalisen muutoksen liikkeellepanijoina näitä alliansseja olisi tarvittaessa tuettava vahvan tutkimus- ja innovointiulottuvuuden kehittämisessä ja innovatiivisten yhteisten koulutusohjelmien täytäntöönpanossa kaikilla tasoilla opiskelijakeskeisen, tutkimus- ja innovointilähtöisen lähestymistavan mukaisesti, jolloin voitaisiin mahdollisesti pyrkiä yhteisiin tutkintoihin jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa yhdessä laadittujen eurooppalaisten kriteerien pohjalta Bolognan prosessin välineiden mukaisesti.
Näitä alliansseja olisi tarvittaessa tuettava myös parantamalla henkilöstöhallintoa tieteenharjoittajien ja tutkijoiden mahdollisen yhteisrekrytoinnin osalta edistämällä houkuttelevien ja kestävien työurien kehittämistä ja yhdistämällä resursseja ja rakenteita, esimerkiksi laboratorioita ja alustoja. 18.
Vaikka lähioppimisen ja fyysisen liikkuvuuden arvo sekä tasapainoisen osaamiskierron tarve tunnustetaan täysin, korkeakouluja olisi kannustettava tukemaan edelleen kaikentyyppistä opiskelijoiden, henkilöstön ja tutkijoiden liikkuvuutta, joka edistää akateemista menestystä ja henkilökohtaisia saavutuksia, antamalla kaikille opiskelijoille, henkilöstölle ja tutkijoille mahdollisuus hankkia kansainvälisiä ja kulttuurienvälisiä taitoja kansainvälistämällä opetussuunnitelmia tai mahdollistamalla osallistuminen innovatiivisiin kansainvälisiin ympäristöihin heidän omissa oppilaitoksissaan. 19.
Euroopan nuorison teemavuodella on tässä keskeinen asema.
On syytä palauttaa mieliin tavoite, jonka mukaan eurooppalaisella korkeakoulutusalueella tutkinnon suorittaneista vähintään 20 prosentilla tulisi olla takanaan ulkomailla suoritettu opinto- tai koulutusjakso, kuten 19. marraskuuta 2020 Roomassa annetussa ministerien julkilausumassa vahvistettiin, sekä Eurooppalaiset yliopistot -aloitteelle annettava tuki pyrittäessä saavuttamaan kunnianhimoinen tavoite, jonka mukaan 50 prosenttia opiskelijoista hyödyntäisi mahdollisuutta liikkuvuuteen, kuten neuvoston päätelmissä ”Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen” todetaan. 20.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden ja komission olisi yhteistyössä korkeakoulujen kanssa pyrittävä yksinkertaistamaan oppilaitosten hallinnollisia menettelyjä muun muassa laajentamalla eurooppalaisen opiskelijakort­ tialoitteen täytäntöönpanoa ja toteuttamalla ulkomailla suoritettujen akateemisten tutkintojen ja opintojaksojen automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen yhteistyössä tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten kanssa.
Korkeakouluja olisi kannustettava hyödyntämään kaikilta osin digitaalisia välineitä liikkuvuuden ja tutkintojen tunnustamisessa, edistämään monikielisyyttä, kulttuurienvälisyyttä ja muita heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden osallisuutta kampuksillaan sekä sisällyttämään liikkuvuus opetussuunni­ telmiinsa.