21.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 167/11
— Euroopa taastumise toetamine ning reageerimine digi- ja rohepöördele; — Euroopa ühtekuuluvustunde süvendamine ühiste väärtuste alusel;
KUTSUB KOMISJONI JA LIIKMESRIIKE ÜLES TEGEMA KOOSKÕLAS OMA VASTAVATE PÄDEVUSTEGA JA SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES KOOSTÖÖD KÕRGHARIDUSASUTUSTE JA SIDUSRÜHMADEGA, ET SAAVUTADA JÄRGMISED PÕHIEESMÄRGID:
Euroopa mõõtme tugevdamine kõrghariduses, teadusuuringutes ja innovatsioonis ning nendevahelise koostoime tugevdamine 15. tihedam riikidevaheline koostöö aitab kaasa Euroopa haridusruumi ja uue Euroopa teadusruumi saavutamisele täielikus koostoimes, muutes kõrgharidusasutused tugevamaks ning parandades kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni kvaliteeti Euroopas tervikuna.
Tänu valdkondade ja sektorite vahelise ning piiriülese liikuvuse uutele mõõtmetele, vormidele ja võimalustele ning atraktiivsetele ja kestlikele akadeemilistele ja teaduskarjääridele, samuti avatud haridusele ja avatud teadusele, võimaldab see neil paremini tegeleda ühiskondlike väljakutsetega ning pakkuda üliõpilastele, elukestvatele õppijatele ja teadlastele õigeid teadmisi, oskusi ja pädevusi nende tulevaseks ametialaseks ja isiklikuks arenguks; Erilist tähelepanu tuleks pöörata üliõpilastele ja noortele teadlastele, kelle õpinguid ja karjääri on pandeemia tugevalt mõjutanud, ning nendele, kes on pärit maalt või äärealadelt, näiteks äärepoolseimatest piirkondadest; 16. kõrgharidusasutuste liidud, näiteks „Euroopa ülikoolid“, võivad näidata ulatusliku ja pikaajalise kõrgharidusalase koostöö potentsiaali.
Sellised liidud võivad luua tõelist Euroopa lisaväärtust, saavutades kriitilise massi Euroopa tasandil kõigi asjaosaliste pikaajaliste kohustuste kaudu.
Nad hõlbustavad ühistel huvidel põhinevat vaba liikumist kogu Euroopas õppimise, töö ja teadusuuringute eesmärgil.
Tänu tugevale integratsioonile, läbipaistvusele ja avatusele, võib neil olla ümberkujundav mõju nii Euroopas kui ka Euroopa jaoks.
Koordineerimine ja vastastikune täiendavus muude Euroopa, riiklike, piirkondlike, kohalike ja asjakohasel juhul rahvusvaheliste algatuste ja võrgustikega suurendab nende ümberkujundavat mõju; 17. kõrgharidusasutuste liitude, näiteks „Euroopa ülikoolide“ täieliku lisaväärtuse vallandamine nõuab täiendavat toetust Euroopa ja vajaduse korral riiklikul tasandil järkjärgulise lähenemisviisi abil.
Neid liite kui institutsioonide ümberkujundamise katalüsaatoreid tuleks vajaduse korral toetada tugeva teadus- ja innovatsioonimõõtme arendamisel ning uuenduslike ühiste haridusprogrammide rakendamisel kõikidel tasanditel üliõpilaskeskse teadus- ja innovatsioonipõhise lähenemisviisi kohaselt, millega võiks anda ühiseid kraade liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmadega ühiselt loodud Euroopa kriteeriumide alusel kooskõlas Bologna protsessi vahenditega.
Vajaduse korral tuleks neid liite toetada ka inimressursside juhtimise parandamisel, pidades silmas õppejõudude ja teadlaste võimalikku ühist värbamist, atraktiivsete ja kestlike karjäärivõimaluste arendamise edendamisel ning ressursside ja struktuuride, näiteks laborite ja platvormide ühiskasutuse raames; 18. tunnistades täielikult kontaktõppe ja füüsilise liikuvuse väärtust ning vajadust ajude tasakaalustatud ringluse järele, tuleks kõrgharidusasutusi innustada veelgi toetama üliõpilaste, töötajate ja teadlaste igat liiki liikuvust, mis aitab kaasa akadeemilisele edule ja isiklikele saavutustele, võimaldades kõigil üliõpilastel, töötajatel ja teadlastel omandada rahvusvahelisi ja kultuuridevahelisi pädevusi õppekavade rahvusvahelistumise või oma õppeasutustes uuenduslikus rahvusvahelises keskkonnas osalemise kaudu; 19. selles osas on toetav roll Euroopa noorteaastal.
Tasub meelde tuletada eesmärki, mille kohaselt peaks vähemalt 20 % Euroopa kõrgharidusruumis kõrghariduse omandanud isikutest olema läbinud osa õpingutest või koolitusest välismaal, nagu kinnitati ka ministrite 19. novembri 2020. aasta Rooma kommünikees, ning toetust „Euroopa ülikoolide“ algatusele eesmärgiga saavutada ambitsioonikas siht, mille kohaselt osaleb liikuvuses 50 % üliõpilastest, nagu sätestati nõukogu järeldustes, milles käsitletakse Euroopa ülikoolide algatust – Kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ühiskonna ühendamine: tee sillutamine Euroopa kõrghariduse uuele mõõtmele; 20. nende eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon koostöös kõrgharidusasutustega püüdma lihtsustada asutuste haldusmenetlusi, sealhulgas laiendades veelgi Euroopa üliõpilaspileti algatuse rakendamist ning rakendades laiemalt akadeemiliste kvalifikatsioonide ja välismaal veedetud õppeperioodide automaatset vastastikust tunnustamist koostöös riiklike akadeemilise tunnustamise infokeskustega (NARIC).
Kõrgharidusasutusi tuleks innustada kasutama liikuvuse ja tunnustamise jaoks täiel määral digitaalseid vahendeid, edendama mitmekeelsust, kultuuridevahelist suhtlust ja vähemate võimalustega üliõpilaste kaasamist oma ülikoolilinnakutesse ning integreerima liikuvuse oma õppekavadesse;