21.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 167/11
— styrkelse af Europas genopretning og reaktion på den digitale og den grønne omstilling — uddybning af følelsen af europæisk tilhørsforhold på grundlag af fælles værdier; OPFORDRER KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED DERES RESPEKTIVE KOMPETENCER OG UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET AT SAMARBEJDE MED VIDEREGÅENDE UDDANNELSESINSTITUTIONER OG INTERESSENTER FOR AT OPNÅ FØLGENDE CENTRALE MÅL: Styrkelse af den europæiske dimension inden for videregående uddannelse, forskning og innovation samt synergierne mellem dem 15.
Et dybere tværnationalt samarbejde bidrager til at realisere det europæiske uddannelsesområde og det nye europæiske forskningsrum i fuld synergi ved at styrke de videregående uddannelsesinstitutioner og øge kvaliteten af videregående uddannelse, forskning og innovation i Europa som helhed.
Gennem nye dimensioner, formater og muligheder for mobilitet på tværs af fagområder og sektorer og hen over grænserne tillige med attraktive og vedvarende akademiske karrierer og forskerkarrierer samt åben uddannelse og åben videnskab får de mulighed for bedre at tackle de samfundsmæssige udfordringer og udruste de studerende, personer i livslang læring og forskere med den rette viden og de rette færdigheder og kompetencer for deres fremtidige faglige og personlige udvikling.
Der bør lægges særlig vægt på studerende og unge forskere, hvis studier og karrierer er blevet stærkt påvirket af pandemien, samt studerende og unge forskere fra landdistrikter og fjerntliggende områder såsom regioner i den yderste periferi. 16.
Alliancer af videregående uddannelsesinstitutioner, f.eks. »Europauniversiteterne«, kan demonstrere potentialet ved et omfattende og langsigtet institutionelt samarbejde om videregående uddannelse.
Sådanne alliancer kan potentielt skabe reel europæisk merværdi ved at opnå kritisk masse på europæisk plan gennem et langsigtet engagement fra alle involverede parters side.
De fremmer fri bevægelighed i hele Europa med henblik på studier, arbejde og forskning ud fra fælles interesser.
Gennem en høj grad af integration, gennemsigtighed og åbenhed kan de have en forandrings­ skabende virkning i og til gavn for Europa.
Koordinering og komplementaritet med andre europæiske, nationale, regionale, lokale og eventuelt internationale initiativer og netværk vil øge deres forandringsskabende virkning. 17.
For at kunne frigøre den fulde merværdi, som alliancerne af videregående uddannelsesinstitutioner såsom »Europauni­ versiteterne« har, kræves der yderligere støtte på europæisk og eventuelt nationalt plan gennem en trinvis tilgang.
Som katalysatorer for institutionel omstilling bør disse alliancer om relevant have støtte til at udvikle en stærk forskningsog innovationsdimension og gennemføre innovative fælles uddannelsesprogrammer på alle niveauer inden for en studentercentreret, forsknings- og innovationsstyret tilgang, som eventuelt kan tildele fælles grader baseret på europæiske kriterier, der er udarbejdet i fællesskab med medlemsstaterne og relevante interessenter i overensstemmelse med Bolognaprocessens instrumenter.
I givet fald bør disse alliancer også have støtte til at forbedre forvaltningen af menneskelige ressourcer med hensyn til eventuel fælles rekruttering af akademikere og forskere, til at fremme udviklingen af attraktive og bæredygtige karrierer og til at stille ressourcer og strukturer, f.eks.
laboratorier og platforme, til rådighed for hinanden. 18.
Selv om de videregående uddannelsesinstitutioner fuldt ud anerkender værdien af læring ansigt til ansigt og fysisk mobilitet samt behovet for en afbalanceret hjernecirkulation, bør de tilskyndes til yderligere at støtte alle former for mobilitet for studerende, personale og forskere som et bidrag til akademisk succes og personlige resultater, så det bliver muligt for alle studerende, alt personale og alle forskere at erhverve internationale og interkulturelle kompetencer gennem internationaliserede læseplaner eller deltagelse i innovative internationale miljøer i deres hjeminstitutioner. 19.
Det europæiske ungdomsår spiller en vigtig rolle i denne henseende.
Det er værd at minde om målet om, at mindst 20 % af kandidaterne i det europæiske område for videregående uddannelse skal have gennemført et studie- eller praktikophold i udlandet, som bekræftet i ministerkommunikéet fra Rom af 19. november 2020, og at initiativet Europauniversiteter skal støttes, så det kan nå det ambitiøse mål om 50 % mobile studerende som fastsat i Rådets konklusioner om initiativet Europauniversiteter – brobygning mellem videregående uddannelse, forskning, innovation og samfund: at bane vej for en ny dimension i europæisk videregående uddannelse. 20.
For at nå disse mål bør medlemsstaterne og Kommissionen i samarbejde med de videregående uddannelsesinsti­ tutioner også bestræbe sig på at forenkle de administrative procedurer for institutioner, herunder ved yderligere at udvide gennemførelsen af initiativet om det europæiske studiekort samt ved at fortsætte gennemførelsen af den automatiske gensidige anerkendelse af akademiske kvalifikationer og studieperioder i udlandet i samarbejde med de nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse (NARIC).
De videregående uddannelsesinstitutioner bør tilskyndes til at gøre fuld brug af digitale redskaber til mobilitet og anerkendelse, fremme flersprogethed, interkulturelle forhold og inklusion af studerende med færre muligheder på deres campusser og integrere mobilitet i deres læseplaner.