2022.4.19.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 165/35
— állapítsa meg, hogy az MREL-politika vitatott rendelkezéseit nem kell alkalmazni; — semmisítse meg a szanálási határozatot; — semmisítse meg az MREL-határozatot; (2) — az ESZT-et kötelezze a felperes részéről a jelen eljárásban felmerülő jogi és egyéb költségek és kiadások viselésére.
Jogalapok és fontosabb érvek Keresete alátámasztása keretében a felperes öt jogalapra hivatkozik a szanálási határozat ellen irányuló keresete alátámasztására, és nyolc jogalapra hivatkozik a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekről (MREL) szóló határozat (MREL-határozat) ellen irányuló keresete alátámasztására. 1.
A szanálási határozatra vonatkozó első jogalap azon alapul, hogy az ESZT tévesen alkalmazta a jogot.
A felperes azt állítja, hogy a szanálási határozat sérti a 2014. július 15-i 806/2014/EU rendelet (3) és a 2016.
március 23-i (EU) 2016/1075 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) rendelkezéseit, valamint az arányosság elvét. 2.
A szanálási határozatra vonatkozó második jogalap azon alapul, hogy az ESZT nyilvánvaló értékelési hibákat követett el és megsértette a megfelelő ügyintézés elvét. — E jogalap alátámasztása érdekében a felperes arra hivatkozik, hogy az ESZT az összes, globálisan rendszerszinten jelentős intézményre (G–SII) egységes, kizárólagos hitelezői feltőkésítési (bail-in only) stratégiát fogadott el, anélkül hogy figyelembe vette volna a konkrét szanálási eseteket, és nem vizsgálta meg gondosan és pártatlanul a szanálási stratégiája megválasztása során a felperes által előterjesztett valamennyi, tényeken alapuló, indokolt elemet. 3.
A szanálási határozatra vonatkozó harmadik jogalap azon alapul, hogy az ESZT egy normatív döntést tükröző álláspontot képvisel, és így túllépte a 806/2014/EU rendelet által ráruházott hatásköröket. 4.
A szanálási határozatra vonatkozó negyedik jogalap azon alapul, hogy azt a felperes meghallgatáshoz való jogának megsértésével és az ESZT indokolási kötelezettségének megsértésével fogadták el, mivel az ESZT nem indokolta meg a felperes számára szóló szanálási stratégiájának megválasztását. 5.
A szanálási határozatra vonatkozó ötödik jogalap azon alapul, hogy a 806/2014/EU rendelet egyes, az ESZT által e határozat elfogadása során alkalmazott rendelkezései sértik az alapvető jogokat, valamint az EUMSZ-t. 6.
Az MREL-határozatra vonatkozó első jogalap azon alapul, hogy e határozat a szanálási határozaton alapul, ahhoz szorosan kapcsolódik, ezért az utóbbi határozat megsemmisítése esetén már nem megalapozott. 7.
Az MREL-határozatra vonatkozó második jogalap azon alapul, hogy az ESZT tévesen alkalmazta a jogot a 806/2014/EU rendelet rendelkezéseinek értelmezése és alkalmazása során. — E jogalap alátámasztása érdekében a felperes arra hivatkozik, hogy az ESZT nem vette figyelembe a szanálás utáni bankcsoportot az MREL meghatározása során, és nem vette figyelembe a szanálást követő kombinált pufferkövetelményt (a továbbiakban: CBR) a piaci bizalmi felár meghatározása során, valamint nem végezte el az MREL-számítás valamennyi releváns elemének teljes körű értékelését, és nem indokolta meg az MREL-re vonatkozó számítását. 8.
Az MREL-határozatra vonatkozó harmadik jogalap azon alapul, hogy az ESZT nyilvánvaló mérlegelési hibákat követett el az MREL meghatározása során, és megsértette a megfelelő ügyintézés elvét, mivel az ESZT nem végezte el a szanálás utáni BNP Paribas csoport gondos és pártatlan értékelését, és különösen nem vette figyelembe a szanálásnak a BNP Paribas csoport méretére és üzleti modelljére gyakorolt hatását. 9.
Az MREL-határozatra vonatkozó negyedik jogalap azon alapul, hogy az ESZT megsértette a bizalomvédelem elvét azáltal, hogy az MREL-kiigazításokkal kapcsolatban nem alkalmazta a saját MREL-politikájának több rendelkezését. 10.
Az MREL-határozatra vonatkozó ötödik jogalap azon alapul, hogy az ESZT megsértette az arányosság elvét, a tulajdonhoz való jogot és a vállalkozás szabadságát, amikor az MREL-t olyan összegben határozta meg, amely a szanálási célkitűzésekhez képest aránytalan. 11.
Az MREL-határozatra vonatkozó hatodik jogalap azon alapul, hogy az ESZT nem indokolta meg e határozatot, mivel nem foglalta bele a határozatba az ahhoz szükséges valamennyi elemet, hogy a felperes meg tudja érteni, hogy milyen alapon és milyen módszertan szerint határozták meg az MREL-t, és hogy e módszertan miért tért el az MREL-politikában kifejtett általános módszertantól.