19.4.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 165/35
— určil, že sporná ustanovení v oblasti politiky MREL nemohou být použita; — zrušil rozhodnutí o řešení krizových situací; — zrušil rozhodnutí MREL (2); — uložil SRB náhradu nákladů řízení a dalších nákladů řízení, které žalobkyni vznikly v souvislosti s tímto řízením.
Žalobní důvody a hlavní argumenty Na podporu své žaloby uvádí žalobkyně pět žalobních důvodů proti rozhodnutí o řešení krizových situací o osm žalobních důvodů proti rozhodnutí MREL. 1.
První žalobní důvod týkající se rozhodnutí o řešení krizových situací, vychází z nesprávného právního posouzení, které SRB provedl.
Žalobkyně tvrdí, že rozhodnutí o řešení krizových situací porušuje ustanovení nařízení Komise (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014 (3) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1075 ze dne 23. března 2016 (4), jakož i zásadu proporcionality. 2.
Druhý žalobní důvod týkající se rozhodnutí o řešení krizových situací, vychází ze skutečnosti, že se SRB dopustil zjevně nesprávného posouzení a porušil zásadu řádné správy. — Na podporu tohoto žalobního důvodu žalobkyně uvádí, že SRB přijal jednotnou strategii „rekapitalizace pouze z vnitřních zdrojů“ pro všechny globální systémově významné instituce (G-SVI), přičemž nezohlednil konkrétní případy řešení krizových situací a řádně a nestranně nepřezkoumal všechny skutkové a odůvodněné prvky, které žalobkyně uvedla při svém výběru strategie řešení krizových situací. 3.
Třetí žalobní důvod týkající se rozhodnutí o řešení krizových situací, vychází ze skutečnosti, že SRB zaujal stanovisko, které odráží normativní volbu, a tím překročil své pravomoci, které mu přiznává nařízení (EU) č. 806/2014. 4.
Čtvrtý žalobní důvod týkající se rozhodnutí o řešení krizových situací, vychází ze skutečnosti, že bylo přijato v rozporu s právem žalobkyně být vyslechnuta a v rozporu s povinnosti SRB uvést odůvodnění, když neodůvodnil svůj výběr strategie řešení krizových situací pro žalobkyni. 5.
Pátý žalobní důvod týkající se rozhodnutí o řešení krizových situací, vychází ze skutečnosti, že některá ustanovení nařízení (EU) č. 806/2014, která SRB použil při přijetí tohoto rozhodnutí, porušují základní práva, jakož i SFEU. 6.
První žalobní důvod týkající se rozhodnutí MREL, vychází ze skutečnosti, že toto rozhodnutí je založeno na rozhodnutí o řešení krizových situací a je s ním neoddělitelně spojeno a pokud by toto rozhodnutí bylo zrušeno, nebylo by již platné. 7.
Druhý žalobní důvod týkající se rozhodnutí MREL, vychází ze skutečnosti, že se SRB dopustil nesprávného právního posouzení při výkladu a použití ustanovení nařízení (EU) č. 806/2014. — Na podporu tohoto žalobního důvodu žalobkyně tvrdí, že SRB při svém stanovení MREL nezohlednil situaci, v níž se bankovní skupina ocitne po řešení krizové situace a že při určení nákladů na zachování důvěru trhů nezohlednil požadavek kombinovaných kapitálových rezerv po řešení krizové situace a neprovedl úplné posouzení všech relevantních skutečností pro výpočet MREL a neodůvodnil svůj výpočet MREL. 8.
Třetí žalobní důvod týkající se rozhodnutí MREL, vychází ze skutečnosti, že se SRB dopustil zjevně nesprávného posouzení a porušil zásadu řádné správy v rozsahu, v němž SRB neprovedl řádné a nestranné posouzení skupiny BNP Paribas po řešení krizové situace, a zejména nezohlednil vliv řešení krizové situace na velikost a obchodní model skupiny BNP Paribas. 9.
Čtvrtý žalobní důvod týkající se rozhodnutí MREL, vychází ze skutečnosti, že SRB porušil zásadu legitimního očekávání, když nepoužil několik ustanovení vlastní politiky MREL v souvislosti s úpravami MREL. 10.
Pátý žalobní důvod týkající se rozhodnutí MREL, vychází ze skutečnosti, že SRB porušil zásadu proporcionality, vlastnické právo a svobodu podnikání tím, že stanovil výši MREL, která je nepřiměřená vzhledem k cílům řešení krizových situací. 11.
Šestý žalobní důvod týkající se rozhodnutí MREL, vychází ze skutečnosti, že SRB neuvedl důvody, na nichž založil své rozhodnutí, když v rozhodnutí neuvedl všechny skutečnosti nezbytné k tomu, aby žalobkyně pochopila, na jakém základě a podle jaké metodiky byla stanovena MREL a z jakého důvodu se tato metodika odchýlila od obecné metodiky uvedené v politice v oblasti MREL.