C 164/118
SL
Uradni list Evropske unije
19.4.2022
Nevladna organizacija Prevent Waste je strategijo „prazne škatle“ proizvajalcev žitnih kosmičev za zajtrk kritizirala kot potratno in okolju škodljivo, saj proizvajalci porabijo več naravnih virov, kot je potrebno za učinkovito proizvodnjo in distribucijo teh proizvodov.
V odgovor so se proizvajalci žitnih kosmičev za zajtrk, organizirani v trgovinsko organi­ zacijo, dogovorili, da bodo omejili presežno embalažo svojih proizvodov.
Kolektivno so se dogovorili, da bodo omejili presežek na največ 3 %, da bi zagotovili nadaljnjo enostavnost uporabe škatel za žitne kosmiče, in svojo odločitev javno objavili.
Proizvajalci izvajajo sporazum od začetka leta, pokriva pa celotni trg.
Posledično so se stroški pakiranja, ki predstavljajo 6 % veleprodajne cene, znižali za približno 10 %.
To je povzročilo približno 0,5-odstotno znižanje veleprodajne cene žitnih kosmičev za zajtrk in 0–0,5-odstotno znižanje maloprodajne cene.
Analiza: Konkurenti sklenejo dogovor glede elementa, ki vpliva na ceno proizvoda, vendar to storijo na pregleden način, ki vsem omogoča sprejetje pristopa, a jih k temu ne obvezuje.
Ni izmenjave občutljivih informacij, spoštovanje odločitve pa se lahko enostavno spremlja.
Poleg tega lahko proizvajalci žitnih kosmičev po želji nadalje zmanjšajo svojo embalažo.
Sporazum o omejevanju presežne embalaže ima zelo majhen učinek na ceno žitnih kosmičev za zajtrk in jo celo znižuje, ne vpliva na konkurenco med proizvajalci žitnih kosmičev glede glavnih parametrov, tj. cene, kakovosti in inovacij, ter le v zelo omejenem obsegu vpliva na konkurenco pri trženju (zaradi očitno omejenega učinka strategije „prevelike velikosti“ škatle).
Sporazum torej izpolnjuje pogoje varnega pristana in zato ni zajet s členom 101(1).
Sporazum dejansko izboljšuje izid za potrošnike, saj odpravlja drage strategije presežne embalaže, ki imajo majhen učinek na konkurenco.
618.
Sporazum, ki nima znatnega učinka na konkurenco
Primer 2 Stanje: Nevladna organizacija Fair Tropical Fruits je skupaj s številnimi trgovci s sadjem ustanovila znak za tropsko sadje, s katerim se trguje v okviru sistema pravične trgovine (znak FTF).
Podjetja, ki trgujejo s tropskim sadjem, morajo za uporabo znaka zagotoviti, da zadevno sadje prihaja s kmetij, na katerih se upoštevajo določeni minimalni pogoji glede varne uporabe pesticidov.
Ta podjetja lahko še naprej prosto trgujejo tudi s sadjem pod drugimi znaki.
Organizacija Fair Tropical Fruits je vzpostavila sistem spremljanja za potrjevanje, da proizvodi, ki se prodajajo pod znakom FTF, izpolnjujejo minimalne pogoje.
Pogoji za sodelovanje ter metodologija in rezultati sistema spremljanja so dostopni na spletišču organizacije Fair Tropical Fruits.
Sadje, ki se prodaja pod znakom FTF, je dražje od drugega tropskega sadja, s katerim se trguje.
Znak FTF je bil uveden po vsej EU, uporabljajo pa ga številni veliki trgovci, ki so tudi podpisali sporazum o upoštevanju minimalnih pogojev za uporabo znaka.
Znak je hitro postal priljubljen pri nekaterih potrošnikih.
Glede na vrsto tropskega sadja in zadevni geografski trg se tržni deleži za sadje, ki se prodaja v EU pod navedenim znakom, trenutno gibljejo od 2,6 % za ananas do 14,7 % za mango.
Preostanek trga oskrbujejo isti trgovci, ki delujejo zunaj okvira znaka, in drugi trgovci, ki niso pogodbene stranke sporazuma.
Analiza: Višja cena sadja, ki se prodaja pod znakom FTF, lahko zahteva presojo učinkov sporazuma.
A glede na skromne tržne deleže proizvodov, zajetih v sporazumu, na različnih trgih v EU, pomembne tržne deleže drugih znakov in konvencionalnih proizvodov ter konkurenco, ki jo predstavljajo, in dejstvo, da je sodelovanje pri znaku FTF prostovoljno in neizključujoče ter da je dovoljenje za uporabo znaka odvisno le od upoštevanja določenih minimalnih pogojev, je malo verjetno, da bodo sporazumi o vzpostavitvi in licenciranju znaka povzročili znatne negativne učinke.
Sporazumi torej niso zajeti s členom 101(1).
Sporazumi lahko dejansko povečajo izbiro, ki je na voljo potrošnikom, saj jim omogočijo prepoznavanje proizvodov, ki imajo značilnosti „pravične trgovine“.