C 164/118
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
19.4.2022.
Nevalstiskā organizācija Prevent Waste ir kritizējusi brokastu pārslu ražotāju “tukšās kastes” stratēģiju kā izšķērdīgu un kaitīgu videi, izmantojot vairāk dabas resursu nekā nepieciešams šo produktu efektīvai ražošanai un izplatīšanai.
Atbildot uz to, brokastu pārslu ražotāji, kas apvienojušies savā tirdzniecības organizācijā, vienojās ierobežot savu produktu iepakojumu pārpalikumu.
Viņi kolektīvi vienojās ierobežot pārpalikumu līdz ne vairāk kā 3 %, lai nodrošinātu, ka pārslu kastes joprojām ir viegli lietot, un ir publiskojuši savu lēmumu.
Ražotāji ir īstenojuši nolīgumu kopš gada sākuma, un tas attiecas uz 100 % no tirgus.
Tā rezultātā iepakojuma izmaksas, kuras veido 6 % no vairumtirdzniec ības cenas, ir samazinā­ jušās par aptuveni 10 %.
Tas ir novedis pie brokastu pārslu vairumtirdzniec ības cenas samazinājuma par aptuveni 0,5 % un mazumtirdzniec ības cenas samazinājuma par 0–0,5 %.
Analīze: konkurenti vienojas par elementu, kas ietekmē produkta cenu, bet to dara pārredzamā veidā, ļaujot visiem pieņemt pieeju un neuzliekot par pienākumu to darīt.
Nenotiek sensitīvas informācijas apmaiņa, un lēmuma ievērošanu ir viegli uzraudzīt.
Papildus tam pārslu ražotāji var vēl vairāk samazināt savu iepakojumu, ja viņi to vēlas.
Turklāt nolīgums par iepakojuma pārpalikumu ierobežošanu ļoti maz un pat lejupejoši ietekmē brokastu pārslu cenu, neietekmē pārslu ražotāju savstarpējo konkurenci saistībā ar galvenajiem cenas, kvalitātes un inovācijas parametriem un tikai ļoti ierobežotā mērā skar tirgvedības konkurenci (ņemot vērā kastes “pārmērīgā izmēra” stratēģijas acīmredzami ierobežoto ietekmi).
Tāpēc nolīgums atbilst likumīguma prezumpcijas nosacījumiem, un tādējādi uz to neattiecas 101. panta 1. punkts.
Nolīgums faktiski uzlabo rezultātu patērētājiem, likvidējot dārgas iepakojuma pārpalikuma stratēģijas, kurām ir maza ietekme uz konkurenci.
618.
Nolīgums, kuram nav ievērojamas ietekmes uz konkurenci
2. piemērs Situācija: nevalstiskā organizācija Fair Tropical Fruits kopā ar vairākiem augļu tirgotājiem ir izveidojusi marķējumu godīgi tirgotiem tropiskajiem augļiem (“FTF” marķējumu).
Lai izmantotu šo marķējumu, uzņē­ mumiem, kuri tirgojas ar tropiskajiem augļiem, ir jāgarantē, ka konkrētie augļi nāk no lauksaimniecībām, kurās tiek ievēroti noteikti minimālie nosacījumi attiecībā uz pesticīdu drošu izmantojumu.
Šie uzņēmumi var brīvi tirgot augļus ar citu marķējumu.
Fair Tropical Fruits ir izveidojusi uzraudzības sistēmu, lai pārbau­ dītu, vai ar FTF marķējumu pārdotie produkti atbilst minimālajiem nosacījumiem.
Dalības nosacījumi, kā arī uzraudzības sistēmas metodes un rezultāti ir pieejami Fair Tropical Fruits tīmekļa vietnē.
Ar FTF marķējumu pārdotie augļi ir dārgāki nekā citi tirgotie tropiskie augļi.
FTF marķējums ir ieviests visā ES, un vairāki lielie tirgotāji izmanto marķējumu un ir parakstījuši nolīgumu par marķējuma minimālo nosacījumu ievērošanu.
Marķējums ir ātri kļuvis populārs noteiktu patērētāju vidū.
Atkarībā no tropisko augļu veida un attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus ES pārdoto augļu ar marķējumu tirgus daļas tagad svārstās no 2,6 % ananasiem līdz 14,7 % mango.
Pārējo tirgu apgādā tie paši tirgotāji, darbojoties ārpus marķējuma, un citi tirgotāji, kuri nav nolīguma puses.
Analīze: ar FTF marķējumu pārdoto augļu augstākā cena var likt novērtēt nolīguma ietekmi.
Tomēr, ņemot vērā nolīguma aptverto produktu nelielās tirgus daļas vairākos ES tirgos, citu marķējumu un tradicionālo produktu ievērojamās tirgus daļas un to konkurenci, faktu, ka dalība FTF marķējumā ir brīvprātīga un nav ekskluzīva un ka marķējuma izmantošanas atļauja ir atkarīga tikai no noteiktu minimālo nosacījumu ievērošanas, nolīgumi, ar kuriem tiek izveidots un licencēts marķējums, visticamāk, neradīs ievērojamu negatīvu ietekmi.
Līdz ar to uz nolīgumiem neattiecas 101. panta 1. punkts.
Faktiski nolīgumi var paplašināt patērētājiem pieejamo izvēli, ļaujot viņiem identificēt produktus ar “godīgas tirdzniecības” iezī­ mēm.