2022.4.19.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 164/93
466.
A szabványosítás résztvevői nem feltétlenül versenytársak.
A szabványok kidolgozása azonban bizonyos körülmények között, ha versenytársak is érintettek, az árverseny esetleges korlátozása, valamint a gyártás, a piacok, az innováció, illetve a műszaki fejlődés korlátozása vagy ellenőrzése révén versenykorlátozó hatású is lehet.
Az alább bővebben kifejtettek szerint ez három fő csatornán keresztül történhet, mégpedig i. az árverseny csökkenésén, ii. az innovatív technológiák kizárásán és iii.
a szabványhoz való tényleges hozzáférés megakadályozásával bizonyos vállalkozások kizárásán, vagy pedig a velük szembeni megkülönböztetésen keresztül.
467.
Először is ha a vállalkozások versenyellenes megbeszéléseket folytatnak a szabványok kidolgozása kapcsán, ez csökkentheti vagy megszüntetheti az árversenyt az érintett piacon, illetve csökkentheti vagy ellenőrizheti a termelést, megkönnyítve ezzel az összejátszást eredményező magatartást a piacon (266).
468.
Másodszor a termék vagy szolgáltatás részletes műszaki előírásait megállapító szabványok korlátozhatják a műszaki fejlődést és az innovációt.
Egy szabvány kidolgozásakor alternatív technológiák versenghetnek a szabványba történő bekerülésért.
Miután kiválasztottak vagy kifejlesztettek egy technológiát és a szabványt rögzítették, egyes technológiák és vállalkozások a piacra lépés korlátaival szembesülhetnek, és potenciálisan kiszorulhatnak a piacról.
Ezenkívül az olyan szabványok, amelyek előírják, hogy kizárólag egy adott techno­ lógiát használjanak a szabványhoz, akadályozhatják más technológiák fejlesztését és terjesztését.
Azzal, hogy a szabványosítási szervezet tagjainak egy adott szabvány kizárólagos használatára kötelezésével megakadályozzák más technológiák fejlesztését, ugyanilyen hatást válthatnak ki.
Az innováció korlátozásának kockázata megnő, ha egy vagy több vállalkozást indokolatlanul kizárnak a szabvány kidolgozásának folyamatából.
469.
A szellemitulajdon-jogokat is érintő szabványokat illetően (267) a szabványok kidolgozásában különböző módon érdekelt vállalkozásoknak elméletileg három fő csoportját lehet megkülönböztetni.
Először is vannak csak az upstream piacokon tevékeny vállalkozások, amelyek kizárólag technológiákat fejlesztenek és értékesí­ tenek.
Ez magában foglalhatja azokat a vállalkozásokat is, amelyek azért szereznek be technológiákat, hogy licenciába adják őket.
A licenciából származó bevétel az egyetlen bevételi forrásuk, így céljuk a jogdíjaik maximalizálása.
Másodszor, a csak downstream piacokon tevékenykedő vállalkozások kizárólag mások által fejlesztett technológiákon alapuló termékeket gyártanak vagy szolgáltatásokat kínálnak, és nem birtokolják a vonatkozó szellemitulajdon-jogokat.
Számukra a jogdíjak nem bevételi forrást, hanem költséget jelentenek, ezért céljuk a jogdíjak csökkentése.
Végezetül vannak olyan integrált vállalkozások, amelyek egyaránt fejlesz­ tenek a szellemitulajdon-jogok által oltalmazott technológiát, és olyan termékeket értékesítenek, amelyekhez licenciára lenne szükségük.
Ezek a vállalkozások vegyes ösztönzőkkel rendelkeznek.
Egyrészt a szellemitulaj­ don-jogaikból licenciabevételhez juthatnak.
Másrészt azonban előfordulhat, hogy jogdíjakat kell fizetniük az általuk gyártott termékek szabványához nélkülözhetetlen szellemitulajdon-joggal rendelkező vállalkozásoknak.
Ennélfogva a saját nélkülözhetetlen szellemitulajdon-jogaikat keresztlicenciába adhatják más vállalkozások által birtokolt nélkülözhetetlen szellemitulajdon-jogokért cserébe, vagy defenzív módon használhatják saját szelle­ mitulajdon-jogaikat.
Ezenkívül a vállalkozások a jogdíjaktól eltérő módszerekkel is megállapíthatják szellemi­ tulajdon-jogaik értékét.
A gyakorlatban sok vállalkozás ezeknek az üzleti modelleknek a kombinációját hasz­ nálja.
470.
Harmadszor a szabványosítás versenyellenes eredményekhez vezethet azáltal, hogy bizonyos vállalkozásokat megakadályoz abban, hogy tényleges hozzáférést szerezzenek a szabványkidolgozási folyamat eredményeihez (vagyis az előíráshoz és/vagy a szabvány megvalósításához nélkülözhetetlen szellemitulajdon-jogokhoz).
Ha egy vállalkozást teljes mértékben megakadályoznak abban, hogy hozzáférjen a szabvány eredményéhez, vagy csak tiltó vagy megkülönböztet ő feltételekkel férhet hozzá azokhoz, fennáll a versenyellenes hatás kockázata.
Az olyan rendszer, amelyben a potenciálisan lényeges szellemitulajdon-jogokat előre nyilvánosságra hozzák, növel­ heti annak valószínűségét, hogy tényleges hozzáférést biztosítanak a szabványhoz (268), mivel lehetővé teszi a résztvevők számára, hogy azonosítsák a szellemitulajdon-jogokkal érintett, illetve azoktól mentes technológi­ ákat.
A szellemi alkotások joga és a versenyjog céljai megegyeznek (269) a fogyasztók jólétének és az innová­ ciónak, valamint az erőforrások hatékony elosztásának előmozdításában.
A szellemitulajdon-jogok elősegítik a dinamikus versenyt azáltal, hogy a vállalkozásokat új vagy továbbfejlesztett termékek és folyamatok kialakítá­ sába történő beruházásra ösztönzik.
A szellemitulajdon-jogok ezért általában támogatják a versenyt.
Azonban a szellemitulajdon-jogai révén az a résztvevő, amely a szabvány megvalósításához nélkülözhetetlen szellemi­ tulajdon-jogokkal rendelkezik, a szabványok kidolgozásának sajátos körülményei között ellenőrzést is szerez­ hetne a szabvány felhasználása felett.
Ha a szabvány a piacra jutás akadályát képezi, a vállalkozás ezáltal
(266) Attól függően, hogy kik vesznek részt a szabványok kidolgozásának folyamatában, a korlátozások megjelenhetnek a szabványos termék piacának beszállítói vagy vevői oldalán is.
(267) E bekezdés összefüggésében a szellemitulajdon-jogok kifejezés különösen a szabadalmakra vonatkozik (ide nem értve a közzé nem tett szabadalmi bejelentéseket).
Azonban ha a gyakorlatban bármilyen más típusú szellemitulajdon-jog ellenőrzést biztosít a jogosultja számára a szabvány használata felett, akkor ugyanezek az elvek alkalmazandók.
(268) Ha azt FRAND kötelezettségvállalás is kíséri.
Lásd a 482–484. pontot.
(269) Lásd a technológiaátadási iránymutatás 7. pontját.