19.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 164/93
466.
Standardimises osalejad ei ole tingimata konkurendid.
Samas võib standardite väljatöötamine eritingimustel, kui konkurendid on kaasatud, piirata ka konkurentsi.
See võib piirata võimalikku hinnakonkurentsi ja piirata või kontrollida tootmist, turge, innovatsiooni või tehnilist arengut.
Nagu allpool täpsemalt selgitatud, võib see toimuda kolme peamise kanali, nimelt i) hinnakonkurentsi vähenemise, ii) uuendusliku tehnoloogia turule­ pääsu piiramise ning iii) teatavate ettevõtjate kõrvalejätmise või diskrimineerimise kaudu, takistades nende tõhusat juurdepääsu standardile.
467.
Esiteks võivad standardite väljatöötamise raames toimuda ettevõtjate konkurentsivastased kohtumised, mille tulemusena võib väheneda või lakata hinnakonkurents asjaomastel turgudel ning võidakse piirata või kontrol­ lida tootmist, hõlbustades seeläbi kokkumängu turul (266).
468.
Teiseks võivad standardid, millega kehtestatakse toote või teenuse üksikasjalikud tehnilised kirjeldused, piirata tehnilist arengut ja innovatsiooni.
Standardi väljatöötamise ajal saavad alternatiivsed tehnoloogilised lahendused omavahelstandardiga hõlmatuse nimel konkureerida.
Kui üks tehnoloogia on kord juba välja valitud või välja töötatud ja standard kehtestatud, võib mõne muu tehnoloogia ja ettevõtja turulepääs olla tõkestatud ning see tehnoloogia ja need ettevõtjad võivad turult kõrvale jääda.
Lisaks sellele võivad standardid, milles nõutakse standardi nõuetele vastamiseks eranditult konkreetse tehnoloogia kasutamist, takistada muu tehnoloogia arengut ja levikut.
Sama mõju võib avaldada muu tehnoloogia väljatöötamise takistamine, kohustades stan­ dardeid väljatöötavate organisatsioonide liikmeid kasutama ainult konkreetset standardit.
Innovatsiooni piiramise oht suureneb, kui standardite väljatöötamise protsessist jäetakse põhjendamatult kõrvale üks või mitu ettevõtjat.
469.
Intellektuaalomandiõigusi käsitlevate standardite korral (267) võib standardite väljatöötamise protsessis kokku­ võttes eristada kolme peamist erinevate huvidega ettevõtjate rühma.
Esiteks üksnes eelneval turul tegutsevad ettevõtjad, kes töötavad tehnoloogia ainult välja ja turustavad seda.
See võib hõlmata ka ettevõtjaid, kes omandavad tehnoloogiat selle litsentsimise eesmärgil.
Nende ainus tuluallikas on litsentsitulu ning nad on huvitatud oma litsentsitasude suurendamisest.
Teiseks üksnes järgneval turul tegutsevad ettevõtjad, kes toodavad ainult tooteid või osutavad teenuseid, mis põhinevad teiste väljatöötatud tehnoloogial, ning kellel ei ole asjaomaseid intellektuaalomandiõigusi.
Litsentsitasud on nende jaoks kulu ja mitte tulu ning nad on huvitatud litsentsitasude vähendamisest.
Peale selle on olemas integreeritud ettevõtjad, kes töötavad välja intellektuaalomandiõigustega kaitstud tehnoloogiat ja müüvad tooteid, mille jaoks neil oleks vaja litsentsi.
Neil ettevõtjatel on kombineeritud motivatsioonifaktorid.
Ühelt poolt võiksid nad litsentsitulu teenida oma intellektuaalomandiõigustelt.
Teisalt tuleb neil võib-olla maksta litsentsitasusid teistele ettevõtjatele, kes omavad standardiga seotud olulisi intellektuaalomandiõigusi, mis on vajalikud nende oma toodete jaoks.
Seepärast võivad nad anda oma olulisi intellektuaalomandiõigusi litsentsi alusel teistele ettevõtjatele vastutasuks nende omatavate oluliste intellektuaalomandiõiguste eest või kasutada nende intellektuaalomandiõigusi kaitsvalt.
Lisaks sellele võivad ettevõtjad oma intellektuaalomandiõigusi väärtustada ka muul viisil kui litsentsitasude abil.
Praktikas kasutavad paljud ettevõtjad nende ärimudelite kombinatsioone.
470.
Kolmandaks võib standardimisel olla piirav mõju konkurentsile, sest takistatakse teatavate ettevõtjate juurde­ pääsu standardite väljatöötamise protsessi tulemustele (näiteks tehnilised andmed ja/või olulised intellektuaal­ omandiõigused standardi rakendamiseks).
Kui ettevõtja juurdepääs standardi tulemusele on täielikult takistatud või kui ettevõtjale antakse juurdepääs ainult keelavatel või diskrimineerivatel tingimustel, valitseb konkurentsi piirava mõju oht.
Süsteemis, kus võimalik asjakohane intellektuaalomandiõigus avalikustatakse juba varem, võib suureneda tõenäosus, et tagatakse tõhus juurdepääs standardile, (268) sest nii on turul osalejatel võimalik kindlaks teha, milline tehnoloogia on intellektuaalomandiõigustega kaitstud ja milline mitte.
Intellektuaal­ omandit käsitlevatel õigusaktidel ja konkurentsi käsitlevatel õigusaktidel on sama eesmärk (269) – edendada tarbija heaolu ja innovatsiooni ning ressursside tõhusat jaotamist.
Intellektuaalomandiõigused aitavad kaasa dünaamilisele konkurentsile, julgustades ettevõtjaid investeerima uute või täiustatud toodete ja protsesside väljatöötamisse.
Seepärast on intellektuaalomandiõigused üldiselt konkurentsi soodustavad.
Kuid oma intellek­ tuaalomandiõiguste kaudu võib standardi rakendamiseks olulisi intellektuaalomandiõigusi omav osaleja
(266) Standardite väljatöötamises osalejate ringist sõltuvalt võivad piirangud esineda selle tootega seotud tarnija või ostja turuosas, mille suhtes standard kehtestati.
(267) Selle peatüki kontekstis tähendavad intellektuaalomandiõigused eelkõige patente (välja arvatud avaldamata patenditaotlused).
Kuid kui mis tahes muud liiki intellektuaalomandiõigused annavad praktikas nende õiguste omajale kontrolli standardi kasutamise üle, tuleks rakendada samu põhimõtteid.
(268) Kui sellega kaasneb ka FRAND-kohustus.
Vt punktid 482–484.
(269) Vt tehnosiirde suunised, punkt 7.