C 164/118
ET
Euroopa Liidu Teataja
19.4.2022
Jäätmete vähendamise eest seisev vabaühendus on kritiseerinud hommikuhelveste tootjate „tühja karbi“ strateegiat kui raiskavat ja keskkonnale kahjulikku tegevust, mis kasutab rohkem loodusvarasid, kui on vaja nende toodete tõhusaks tootmiseks ja turustamiseks.
Sellele reageerides on ettevõtjate ühendusse koondunud hommikuhelveste tootjad nõus­ tunud piirama oma toodete liigset pakendamist.
Nad on ühiselt kokku leppinud, et tootepakendi täiendav suurus ei tohi ületada 3 %, mis tagab hommikuhelveste karpide lihtsa kasutamise, ja nad on oma otsuse avalikkusele teatavaks teinud.
Tootjad on kokkulepet täitnud aasta algusest alates ja see hõlmab 100 % turust.
Kokkuleppe tulemusena on pakendamiskulud, mis moodustavad 6 % hulgihinnast, vähenenud ligikaudu 10 %.
Selle tagajärjel on hommikuhel­ veste hulgihind langenud ligikaudu 0,5 % ja jaehind 0–0,5 %.
Analüüs.
Konkurendid lepivad kokku toote hinda mõjutavas elemendis, aga teevad seda läbipaistval viisil, mis võimaldab igaühel sama lähenemisviisi järgida, kuid ei kohusta selleks.
Tundlikku teavet ei vahetata ja otsuse järgimist on lihtne jälgida.
Peale selle on hommikuhelveste tootjatel vabadus soovi korral oma tootepakendite suurust veelgi vähendada.
Liigpakendamise piiramise kokkuleppel on väga väike hommikuhelveste hinda alandav mõju, see ei mõjuta hommikuhelveste tootjate vahelist peamisi hinna-, kvaliteedi- ja innovatsiooninäitajaid puudutavat konkurentsi ning mõjutab konkurentsi turustamise valdkonnas väga piiratud ulatuses (arvestades „ülemõõdulisuse“ strateegia ilmselt piiratud mõju).
Seetõttu vastab kokkulepe „safe harbour“-põhimõtte tingimustele ega kuulu seega artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse.
Tarbijate jaoks on kokkuleppel tegelikult positiivne tulemus, sest see kõrvaldab kulukad liigse pakendamise strateegiad, mis mõjutavad konkurentsi vähesel määral.
618.
Konkurentsile mittemärgatavat mõju avaldav kokkulepe
Näide 2 Olukord.
Troopiliste puuviljade õiglase kaubanduse eest seisev vabaühendus koostöös mitme puuviljakauplejaga on loonud troopiliste puuviljade õiglase kaubanduse märgise.
Märgise kasutamiseks peavad troopiliste puuviljadega kauplevad ettevõtted tagama, et kõnealused viljad on pärit põllumajandusettevõtetest, kus järgitakse teatavaid pestitsii­ dide ohutu kasutamise miinimumtingimusi.
Neil ettevõtetel on vabadus viljadega kaubeldes kasutada ka muid märgi­ seid.
Vabaühendus on loonud järelevalvesüsteemi, millega tõendatakse, et troopiliste puuviljade õiglase kaubanduse märgisega tooted vastavad miinimumtingimustele.
Osalemistingimused ning järelevalvesüsteemi metoodika ja tule­ mused on kättesaadavad vabaühenduse veebisaidil.
Troopiliste puuviljade õiglase kaubanduse märgisega vilju müüakse kõrgema hinnaga kui muid troopilisi vilju, millega need ettevõtted kauplevad.
Troopiliste puuviljade õiglase kaubanduse märgis on kasutusele võetud kogu ELis ning mitu suurt kauplejat kasutab seda ja on allkirjastanud kokkuleppe järgida märgise miinimumtingimusi.
Märgis on teatavate tarbijate seas kiiresti populaarseks muutunud.
Sõltuvalt troopiliste puuviljade liigist ja asjaomasest geograafilisest turust varieerub ELis selle märgisega puuviljade turuosa nüüd 2,6 %st (ananassid) kuni 14,7 %ni (mangod).
Ülejäänud turuosa moodustavad samade kauplejate need tooted, millel ei ole märgist, ja tooted nendelt kauplejatelt, kes ei ole kokkuleppe osalised.
Analüüs.
Troopiliste puuviljade õiglase kaubanduse märgisega viljade kõrgema hinna tõttu võib osutuda vajalikuks hinnata kokkuleppe mõju.
Võttes aga arvesse kokkuleppega hõlmatud toodete tagasihoidlikku turuosa ELi eri turgudel, muude märgiste ja tavatoodete märkimisväärset turuosa ja nendega konkureerimist, asjaolu, et troopiliste puuviljade õiglase kaubanduse märgise kasutamises osalemine on vabatahtlik ja mitteainuõiguslik, ning et märgise kasutamise luba sõltub üksnes teatavate miinimumtingimuste järgimisest, ei too märgise kehtestamise ja litsentsimise kokkulepped tõenäoliselt kaasa märgatavat negatiivset mõju.
Seega ei kuulu kõnealune kokkulepe artikli 101 lõike 1 kohaldami­ salasse.
Kokkulepped võivad tegelikult laiendada tarbijate valikut, võimaldades neil kindlaks teha õiglase kaubanduse tooted.