LV
13.4.2022.
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 160/13
IV (Paziņojumi)
EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI
PADOME Padomes secinājumi “eiropas kultūras un radošo industriju ekosistēmas stratēģijas veidošana” (2022/C 160/06)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ATGĀDINOT:
1.
par to, cik būtiska Eiropas Savienībai un tās pilsoņiem ir kultūras un jaunrades brīvības loma mūsu demokrātijas un vērtību stiprināšanā, mūsu priekšstatu veidošanā un mūsu sabiedrības labklājības, mūsu vietējo teritoriju dzīvotspējas, mūsu dzīves vides kvalitātes un cilvēku labbūtības nodrošināšanā;
2.
par to, cik izšķiroši svarīgas ir kultūras un radošās nozares un industrijas (KRNI), ko dēvē arī par kultūras un radošo industriju ekosistēmu (KRIE), attiecībā uz kopīga mantojuma, kopīgu standartu un nākotnes kultūras veidošanu, kam ir būtiska nozīme nepārtraukta Eiropas kultūras daudzveidības uzplaukuma nodrošināšanā, vienlaikus paturot prātā, ka KRNI ir ļoti daudzveidīga grupa ar dažādām prioritātēm un nosacījumiem;
3.
par KRIE darbības jomu, kas noteikta 2021. gada ziņojumā par vienoto tirgu (1), kurā izvērtētas 14 industriālās ekosistēmas, ko Komisijas dienesti apzinājuši saistībā ar 2020. gada Jauno industriālo stratēģiju (2), un daudzos attiecīgos dokumentos, kas norādīti pielikumā;
4.
par KRIE ekonomisko ietekmi, kas 2019. gadā novērtēta kā 3,95 % no ES pievienotās vērtības (477 miljardi EUR), ar 8,02 miljoniem nozarē nodarbināto un 1,2 miljoniem uzņēmumu, no kuriem 99,9 % ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) (3);
5.
par Covid-19 pandēmijas ievērojamo ietekmi uz kultūrā un jaunradē balstīto ekonomiku un to, ka ir jāturpina stiprināt KRIE noturību un divējādo (zaļo un digitālo) pārkārtošanos Eiropas Savienībā, lai papildinātu Eiropas Atveseļošanas un noturības mehānisma ietekmi un izmantotu visu potenciālu, kas tam piemīt kā ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības virzītājspēkam un ES globālās konkurētspējas veicinātājam;
(1) Komisijas dienestu darba dokuments, SWD (2021) 351 final, 98.–104. lpp.
“KRN ir daudzveidīga grupa.
Lielākās industrijas ir audiovizuālā industrija (televīzija, videospēles, pieprasījumvideo, kino, VR/PR), mūzika, grāmatas un preses izdevējdarbība, reklāma, kultūras mantojums (muzeji, vēsturiski objekti), izpildītājmāksla (teātris, deja) un vizuālā māksla.”
Šīs plašās definīcijas pamatā ir UNESCO 2009. gada Kultūras statistikas sistēma, Eiropas Komisijas Zaļā grāmata “Kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošana” un Regula par programmu “Radošā Eiropa”.
(2) Paziņojums “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” (C(2021) 350).
(3) Komisijas dienestu darba dokuments 2010, SWD (2021) 351 final, 98.–104. lpp. (https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/swdannual-single-market-report-2021_en.pdf).