C 153/4
SV
Europeiska unionens officiella tidning
7.4.2022
(11)
Trots att ökningen av konkurser hittills har varit begränsad har många företag en svagare balansräkning till följd av covid-19-krisen, vilket kan begränsa deras förmåga att finansiera investeringsprojekt på kort sikt och ha en negativ inverkan på deras återbetalningsförmåga.
I takt med att återhämtningen får fäste bör stödet gradvis fasas ut och bli mer riktat.
Ett mindre utnyttjande av skuldinstrument skulle begränsa eventualförpliktelserna och bidra till att bevara företagens investeringskapacitet.
Att dra tillbaka de politiska stödåtgärderna vid rätt tidpunkt är en balansgång som går ut på att stödja investeringar och sysselsättning och undvika att livskraftiga företag går omkull, utan att förhindra att företag som inte är livskraftiga försvinner under ordnade former på medellång sikt.
Det är i detta sammanhang mycket viktigt att förbättra företagens tillgång till finansiering, stärka deras balansräkningar och effektivisera insolvensreglerna.
Det finns stora skillnader mellan de nationella insolvenssystemen i euroområdet och det krävs kapacitetshöjande åtgärder för att främja en effektiv hantering och rättslig behandling.
Förbättrade insolvensregler kan även bidra till att stärka balansräkningarna inom banksektorn och därmed ha en positiv inverkan på kreditgivningen.
Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1023 (6) om rekonstruktion och insolvens, som syftar till att införa miniminormer i medlemsstaterna för förebyggande rekonstruktion och skuldavskrivning för entreprenörer, ska införlivas i nationell rätt senast den 17 juli 2022.
Integreringen av unionens kapitalmarknader är vidare avgörande för att företagen ska få tillgång till alternativa finansieringskällor som ett komplement till banklån.
Framsteg med kapitalmarknadsunionen kan förbättra tillgången till finansiering för företag i euroområdet, mobilisera långsiktiga investeringar i ny och i grön teknik och infrastruktur, främja aktieinves­ teringar och undanröja gränsöverskridande hinder för investeringar, bland annat genom att harmonisera vissa aspekter av materiell rätt om insolvensförfaranden.
(12)
Trots att sysselsättningen återhämtar sig snabbt kommer covid-19-krisen och den starka satsningen på miljöanpassning av ekonomin och en snabbare digitalisering att få långsiktiga effekter för vissa sektorer och kategorier av arbetstagare och regioner.
Ungdomar har särskilt påverkats, liksom lågutbildade personer och personer med invandrarbakgrund.
De nya arbetstillfällen som skapas kan skilja sig från de arbetstillfällen som har försvunnit på grund av den krisen.
Vissa grupper, däribland kvinnor, möter fortfarande strukturella utmaningar i fråga om integrering på arbetsmarknaden.
Flaskhalsar i försörjningskedjor och kraftigt stigande energipriser kan bromsa återhämtningen av sysselsättningen inom vissa sektorer.
Politiska åtgärder som underlättar övergångar och återinträde på arbetsmarknaden kommer därför att vara avgörande för att stödja anpassningen och mildra de sociala konsekvenserna, särskilt i samband med den gröna och den digitala omställningen.
Kommissionen lade fram rekommendation (EU) 2021/402 (7) om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen, i vilken medlemsstaterna uppmanades att ta fram enhetliga åtgärdspaket som kombinerar åtgärder som syftar till att komma till rätta med bristen på kvalificerad arbetskraft och hjälpa enskilda att framgångsrikt klara av den gröna och den digitala omställningen.
Sådana paket skulle bestå av tre delar: i) tidsbegränsade och noggrant utformade anställnings- och övergångsincitament och stöd till entreprenörskap, ii) kompetenshöjnings- och omskolningsmöj­ ligheter som svarar mot arbetsmarknadens behov, och iii) förstärkt stöd från arbetsförmedlingar.
Det sociala skyddet spelar samtidigt en avgörande roll för euroområdets sammanhållning efter folkhälsokrisen och den ekonomiska krisen, samt för att säkerställa rättvisa i samband med den gröna och den digitala omställningen.
Den europeiska pelaren för sociala rättigheter är fortfarande en kompass för sysselsättning, kompetens och socialpolitiska åtgärder som främjar ekonomisk och social konvergens uppåt och bättre arbets- och levnadsvillkor i medlemsstaterna.
I handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som antogs i mars 2021, fastställs tre överordnade unionsmål för i) sysselsättning, ii) vuxenutbildning, och iii) fattigdomsminskning fram till 2030, till vilka de relevanta politiska åtgärderna kommer att bidra.
Dessa mål välkomnades av unionens ledare vid det sociala toppmötet i Porto den 8 maj 2021 och vid Europeiska rådets möte den 24–25 juni 2021.
(13)
Medlemsstaterna har utformat ambitiösa reform- och investeringsplaner med finansiellt och politiskt stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens, och genomförandet av dem är avgörande.
Att förbättra kvaliteten på institutionerna, i synnerhet genom att öka den administrativa kapaciteten, kommer att vara avgörande för att säkerställa att medlen kommer till användning snabbt och samtidigt undvika att de överlappar eller kolliderar med andra unionsinstrument.
Medlemsstaterna kan förbättra ramvillkoren för privata investeringar genom att förbättra företagsklimatet.
Att skydda och stärka motståndskraftiga försörjningskedjor på den inre marknaden genom att upptäcka och åtgärda brister och flaskhalsar på utbudssidan kommer, utöver öppna marknader, standardkonvergens och ökad diversifiering, cirkularitet och resurseffektivitet, att vara avgörande för att säkerställa en väl fungerande inre marknad.
Rådets rekommendation av den 13 juli 2021 om den ekonomiska politiken i euroområdet, som efterlyser ytterligare integrering av den inre marknaden för varor och tjänster, inbegripet den digitala inre marknaden, genom undanröjande av onödiga begränsningar, bättre marknadsövervakning och säkerställande av tillräcklig administrativ kapacitet, är fortfarande relevant.
(6) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1023 av den 20 juni 2019 om ramverk för förebyggande rekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud och om åtgärder för att göra förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning effektivare samt om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 (Rekonstruktions- och insolvensdirektiv) (EUT L 172, 26.6.2019, s. 18).
(7) Kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 av den 4 mars 2021 om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder) (EUT L 80, 8.3.2021, s. 1).