C 153/4
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
7.4.2022
(11)
Chiar dacă creșterea numărului de falimente s-a menținut la un nivel restrâns până în prezent, criza provocată de pandemia de COVID-19 a condus la o înrăutățire a bilanțurilor în cazul multor întreprinderi, ceea ce ar putea limita capacitatea acestora de a finanța proiecte de investiții pe termen scurt și le-ar putea compromite capacitatea de rambursare.
Pe măsură ce redresarea se confirmă, sprijinul ar trebui eliminat treptat și bine direcționat.
O utilizare mai redusă a instrumentelor de datorie ar limita datoriile contingente și ar contribui la menținerea capacității de investiții a întreprinderilor.
Retragerea în timp util a măsurilor de sprijinire a politicilor reprezintă un exercițiu de echilibru care implică susținerea investițiilor și a ocupării forței de muncă și prevenirea falimentului întreprinderilor viabile, fără a împiedica închiderea ordonată a întreprinderilor neviabile pe termen mediu.
În acest context, este esențial să se îmbunătățească accesul întreprinderilor la finanțare, să se consolideze bilanțurile acestora și să se amelioreze capacitatea și eficiența cadrelor de insolvență.
Regimurile naționale de insolvență diferă substanțial între țările din zona euro și vor fi necesare măsuri de consolidare a capacităților pentru a facilita eficacitatea administrației și a sistemului judiciar.
Îmbunătățirea cadrelor de insolvență poate contribui, de asemenea, la ameliorarea bilanțurilor în sectorul bancar, ceea ce va avea un impact pozitiv asupra ofertei de credite.
Directiva (UE) 2019/1023 a Parlamentului European și a Consiliului (6) privind restructurarea și insolvența, care urmărește să introducă în toate statele membre standarde minime privind restructurarea preventivă și remiterea de datorie pentru antreprenori, urmează să fie transpusă în dreptul intern până la 17 iulie 2022.
În plus, integrarea piețelor de capital din Uniune este esențială pentru a furniza întreprinderilor surse alternative de finanțare care să vină în completarea împrumuturilor bancare.
Progresele realizate în cadrul uniunii piețelor de capital pot îmbunătăți accesul la finanțare al întreprinderilor din zona euro, pot mobiliza investiții pe termen lung în noi tehnologii și infrastructuri verzi, pot promova investițiile în capitaluri proprii și pot elimina obstacolele transfrontaliere din calea investițiilor, în special prin armonizarea anumitor aspecte ale dreptului material privind procedurile de insolvență.
(12)
În timp ce ocuparea forței de muncă se redresează rapid, se estimează că unele sectoare, categorii specifice de lucrători și regiuni vor fi afectate pe termen lung de criza provocată de pandemia de COVID-19 și de presiunea puternică în favoarea înverzirii economiei și a accelerării digitalizării.
Tinerii au fost afectați în mod deosebit, precum și persoanele cu nivel scăzut de calificare și persoanele provenite dintr-un context de migrație.
Noile locuri de muncă ce sunt în curs de a fi create ar putea fi diferite de cele pierdute din cauza crizei respective.
Unele grupuri, inclusiv femeile, se confruntă în continuare cu provocări structurale în ceea ce privește integrarea pe piața forței de muncă.
Blocajele din lanțul de aprovizionare și escaladarea prețurilor la energie pot încetini revirimentul ocupării forței de muncă în anumite sectoare.
Măsurile de politică care facilitează tranzițiile profesionale și reintegrarea pe piața forței de muncă vor fi, astfel, esențiale pentru a sprijini ajustarea și a atenua impactul social, în special în perspectiva tranziției verzi și a celei digitale.
Comisia a prezentat Recomandarea (UE) 2021/402 (7) referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, care invită statele membre să elaboreze pachete de politici coerente care să combine măsuri menite să reducă deficitele de competențe și să sprijine cetățenii pentru a face față cu succes tranziției verzi și celei digitale.
Aceste pachete ar urma să conțină trei componente: (i) stimulente pentru angajare și tranziție limitate în timp și bine concepute și sprijin pentru antreprenoriat; (ii) oportunități de perfecționare și recalificare corelate cu nevoile de pe piața forței de muncă; (iii) precum și sprijin sporit din partea serviciilor de ocupare a forței de muncă.
În paralel, coeziunea protecției sociale a zonei euro rămâne fundamentală în urma crizei sanitare și a celei economice și în vederea asigurării echității tranziției verzi și celei digitale.
Pilonul european al drepturilor sociale rămâne punctul de reper pentru măsurile în materie de ocupare a forței de muncă, competențe și politici sociale, care promovează convergența economică și socială în sens ascendent și condiții de muncă și de viață mai bune în statele membre.
Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, adoptat în martie 2021, stabilește trei obiective principale ale Uniunii vizând (i) ocuparea forței de muncă, (ii) învățarea în rândul adulților și (iii) reducerea sărăciei până în 2030, la realizarea cărora vor contribui măsurile de politică relevante.
Respectivele obiective au fost salutate de liderii Uniunii în cadrul Summitului social de la Porto din 8 mai 2021 și al Consiliului European din 24– 25 iunie 2021.
(13)
Statele membre au elaborat planuri ambițioase de reformă și de investiții, cu sprijinul financiar și strategic al MRR, iar punerea în aplicare a acestora este esențială.
Îmbunătățirea calității instituțiilor, în special prin consolidarea capacităților administrative, va fi esențială pentru asigurarea unei absorbții rapide a fondurilor aferente, evitând, în același timp, suprapunerile și interferențele cu alte instrumente ale Uniunii.
Statele membre pot îmbunătăți condițiile-cadru pentru investițiile private prin îmbunătățirea mediului de afaceri.
În vederea asigurării unei bune funcționări a pieței unice, va fi esențial să se păstreze și să se consolideze reziliența lanțului de aprovizionare din cadrul acesteia, prin detectarea și remedierea deficitelor și blocajelor, pe lângă deschiderea piețelor, convergența standardelor și o mai mare diversificarea, circularitatea și utilizare eficace a resurselor.
Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2021 privind politica economică a zonei euro, care face apel la continuarea integrării pieței unice a bunurilor și serviciilor, inclusiv a pieței unice digitale, prin eliminarea restricțiilor inutile, consolidarea supravegherii pieței și garantarea unei capacități administrative suficiente, rămâne pertinentă.
(6) Directiva (UE) 2019/1023 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind cadrele de restructurare preventivă, remiterea de datorie și decăderile, precum și măsurile de sporire a eficienței procedurilor de restructurare, de insolvență și de remitere de datorie și de modificare a Directivei (UE) 2017/1132 (Directiva privind restructurarea și insolvența), (JO L 172, 26.6.2019, p. 18).
(7) Recomandarea (UE) 2021/402 a Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE), JO L 80, 8.3.2021, p. 1.