C 153/6
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
7.4.2022.
2) sekmēt politiku, kas ir vērsta pret agresīvu nodokļu plānošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, lai nodrošinātu taisnīgas un efektīvas nodokļu sistēmas.
Strādāt pie tā, lai ierobežotu kaitējošu nodokļu konkurenci, tostarp īstenojot globālo konsensā balstīto risinājumu nodokļu problēmām, ko rada ekonomikas digitalizācija un globalizācija.
Samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās un sekmēt pārvirzi no darbaspēka nodokļiem uz citiem nodokļiem, kas rada mazākus kropļojumus.
Darba tirgos pāriet no ārkārtas uz atveseļošanās pasākumiem, nodrošinot efektīvu aktīvo darba tirgus politiku: i) atbalstot profesionālās pārmaiņas, jo īpaši virzībā uz zaļu un digitālu ekonomiku, ii) apvienojot pasākumus, ar kuriem tiek novērsta prasmju nepietiekamība, stiprināta prasmju pilnveide un pārkvalificēšanās un nodrošināti mērķorientēti darbā pieņemšanas stimuli, un iii) palielinot valstu nodarbinātības dienestu spējas novērst neatbilstību darba tirgus vajadzībām.
Stiprināt sistēmas, kas nodrošina iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību un mācības.
Veicināt jauniešu, sieviešu un neaizsargāto grupu integrāciju darba tirgū, nodrošināt pienācīgus darba apstākļus un mazināt darba tirgus segmentāciju, vajadzības gadījumā pilnveidot un pielāgot sociālās aizsardzības sistēmas un pastiprināt piekļuvi tām, lai risinātu Covid-19 krīzes radītās problēmas un tās, kas ir saistītas ar zaļo un digitālo pārkārtošanos.
Nodrošināt, lai sociālie partneri efektīvi iesaistītos politikas veidošanā, stiprināt sociālo dialogu un sekmēt darba koplīgumu slēgšanu.
Nodrošināt apmaiņu ar tādu darba tirgus un sociālās politikas paraugpraksi, kas palielina ekonomisko un sociālo noturību, un konverģenci virzībā uz to; 3) uzraudzīt, cik efektīvi ir politikas atbalsta pasākumi uzņēmumiem, uzsvaru likt uz mērķtiecīgāku maksātspējas atbalstu dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, kas saskārušies ar grūtībām Covid-19 krīzes laikā, un vairāk izmantot kapitālie­ guldījumu instrumentus.
Palielināt maksātnespējas sistēmu spēju efektīvi un laikus veikt bankrota un parāda pārstrukturēšanas procedūras, maksimāli saglabāt vērtības un sekmēt efektīvu kapitāla sadali reālajā ekonomikā un pārrobežu investīcijas.
Panākt strauju progresu ciešākas kapitāla tirgu savienības izveidē, par ko Komisija ir iesniegusi tiesību aktu priekšlikumus, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta ekonomikas finansēšanas atbalstam, palielināt investīciju iespējas uzņēmumiem un privātpersonām un likvidēt nepamatotus pārrobežu šķēršļus, kādi pastāv investīcijām vienotajā tirgū; 4) turpināt stiprināt valstu iestāžu sistēmas un īstenot reformas ar mērķi novērst investīciju un kapitāla pārdales traucējumus, kā arī nodrošināt, lai Savienības līdzekļi tiktu efektīvi un laikus izmantoti.
Samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem un uzlabot uzņēmējdarbības vidi.
Stiprināt publiskās pārvaldes efektivitāti un digitalizāciju.
Uzlabot publisko finanšu pārvaldību, tostarp ar zaļo budžeta plānošanu un uzlabojot publisko investīciju pārvaldības sistēmu efektivitāti, un izmantot izdevumu pārskatīšanu, lai uzlabotu publisko finanšu struktūru un kvalitāti, jo īpaši publisko investīciju kvalitāti un investīcijas cilvēkos un prasmēs, un publiskos izdevumus vairāk vērstu uz atveseļošanās un noturības vajadzībām; 5) nodrošināt makrofinansiālo stabilitāti un uzturēt ekonomikas kreditēšanas kanālus, turpinot risināt ieņēmumus nenesošo aizdevumu problēmu, cita starpā, uzraugot aktīvu kvalitāti, laikus un aktīvi strādājot ar grūtībās nonākušiem – jo īpaši dzīvotspējīgajiem – debitoriem un tālāk attīstot sekundāros tirgus ieņēmumus nenesošajiem aizdevumiem.
Turpināt darbu pie banku savienības izveides pabeigšanas, visiem vēl atlikušajiem vajadzīgajiem elementiem un euro starptautiskās nozīmes stiprināšanai izmantojot pa posmiem īstenojamu darba plānu ar konkrētu grafiku un tikpat augstiem mērķiem.
Turpināt atbalstīt izpētes darbu attiecībā uz iespējamu digitālā euro ieviešanu.
Turpmāk, padarot ciešāku EMS, būtu jāņem vērā atziņas, kas gūtas Savienības visaptverošajā ekonomikas politikas reakcijā uz Covid-19 krīzi.
Virzība uz ciešāku EMS būtu jāturpina, pilnībā ievērojot Savienības iekšējo tirgu un darot to eurozonā neietilpstošajām valstīm atklāti un pārredzami.
Luksemburgā, 2022. gada 5. aprīlī
Padomes vārdā – priekšsēdētājs B. LE MAIRE