C 153/4
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
7.4.2022.
(11)
Lai gan bankrotu skaits līdz šim nav ievērojami pieaudzis, Covid-19 krīze ir negatīvi ietekmējusi daudzu uzņēmumu finansiālo stāvokli un līdz ar to var ierobežot to iespējas tuvākajā laikā finansēt investīciju projektus un apdraudēt spēju atmaksāt aizņēmumus.
Kad atveseļošanās būs nostabilizējusies, atbalsts būtu pakāpeniski jāizbeidz un jāievirza mērķtiecīgāk.
Mazāk izmantojot parāda instrumentus, tiktu ierobežotas iespējamās saistības un tiktu saglabāta uzņēmumu investēšanas spēja.
Savlaicīgai atbalsta pasākumu izbeigšanai ir vajadzīga delikāta pieeja, lai atbalstītu investīcijas un nodarbinātību un novērstu dzīvotspējīgu uzņēmumu iznīkšanu un lieki neaizkavētu dzīvotnespējīgo uzņēmumu aiziešanu no tirgus vidējā termiņā.
Saistībā ar minēto ir būtiski uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam, stiprināt uzņēmumu finansiālo stāvokli un uzlabot maksātnespējas sistēmu kapacitāti un efektivitāti.
Valstu maksātnespējas režīmi eurozonā ievērojami atšķiras, un būs vajadzīgas kapacitātes palielināšanas darbības, lai veicinātu efektīvu pārvaldi un tiesu sistēmu.
Maksātnespējas sistēmu uzlabošana turklāt var palīdzēt uzlabot bilances banku nozarē, kam būtu pozitīva ietekme uz kredītu piedāvājumu.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (6) par pārstrukturēšanu un maksātnespēju, kuras mērķis ir visās dalībvalstīs ieviest standartu minimumu attiecībā uz preventīvu pārstrukturēšanu un parādu dzēšanu uzņēmējiem, ir jātransponē valstu tiesību aktos līdz 2022. gada 17. jūlijam.
Tāpat ir svarīgi integrēt Savienības kapitāla tirgus, lai uzņēmumiem būtu pieejami alternatīvi finansējuma avoti papildus banku aizdevumiem.
Progress kapitāla tirgu savienības jomā, tostarp ar to, ka tiek veicināta maksātnespējas procedūru materiālo tiesību normu saskaņošana noteiktos aspektos, var uzlabot eurozonas uzņēmumu piekļuvi finansējumam, mobilizēt ilgtermiņa investīcijas jaunajās un zaļajās tehnoloģijās un infrastruktūrā, veicināt kapitālieguldījumus un novērst pārrobežu šķēršļus investīcijām.
(12)
Lai gan nodarbinātība strauji atgūstas, paredzams, ka Covid-19 krīze, kā arī aktīvā ekonomikas zaļināšana un digitalizācijas paātrināšana ilgtermiņā ietekmēs dažas nozares, konkrētas darba ņēmēju kategorijas un noteiktus reģionus.
Īpaši skarti ir jaunieši, kā arī mazkvalificēti darbinieki un migrantu izcelsmes personas.
Jaunradītās darbvietas varētu atšķirties no minētās krīzes dēļ zaudētajām darbvietām.
Dažas grupas, tostarp sievietes, joprojām saskaras ar strukturālām problēmām saistībā ar integrāciju darba tirgū.
Dažās nozarēs nodarbinātības atjaunošanos var palēnināt traucējumi piegādes ķēdēs un straujais enerģijas cenu pieaugums.
Tādēļ, lai atbalstītu pielāgošanos un mazinātu sociālo ietekmi, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās dēļ, ir svarīgi veikt politikas pasākumus, kas atvieglo profesionālās pārmaiņas un atgriešanos darba tirgū.
Komisija ir nākusi klajā ar Ieteikumu (ES) 2021/402 (7) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE), kurā dalībvalstis tiek aicinātas izstrādāt saskanīgas politikas paketes, kurās tiek kombinēti pasākumi, kuru mērķis ir novērst prasmju nepietiekamību un palīdzēt cilvēkiem atrast savu vietu zaļās un digitālās pārkārtošanās procesā.
Šādās paketēs būtu iekļauti trīs komponenti: i) laika ziņā ierobežotus un pienācīgi izstrādātus darbā pieņemšanas un profesionālo pārmaiņu stimulus un uzņēmējdarbības atbalstu; ii) darba tirgus vajadzībām pielāgotas prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas; iii) pastiprinātu atbalstu no nodarbinātības dienestu puses.
Tāpat, ņemot vērā veselības un ekonomikas krīzi, lai nodrošinātu taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos, eurozonas kohēzijai joprojām ir ļoti būtiska sociālā aizsardzība.
Eiropas sociālo tiesību pīlārs joprojām ir ceļrādis tādai rīcībai nodarbinātības, prasmju un sociālajā politikā, kuras mērķis ir panākt augšupēju ekonomisko un sociālo konverģenci un labākus darba un dzīves apstākļus dalībvalstīs.
2021. gada martā pieņemtajā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā ir noteikti trīs mērķrādītāji, kas līdz 2030. gadam Savienības mērogā ir sasniedzami attiecībā uz i) nodarbinātību, ii) tālākizglītību un iii) nabadzības mazināšanu un ko sasniegt palīdzēs attiecīgas politikas darbības.
Savienības līderi minētos mērķrādītājus atzinīgi novērtēja sociālajā samitā, kas notika Portu 2021. gada 8. maijā, un 2021. gada 24. un 25. jūnija Eiropadomē.
(13)
Dalībvalstis ir izstrādājušas vērienīgus reformu un investīciju plānus, kuriem ir paredzēts ANM finansiālais un politiskais atbalsts un tos ir svarīgi īstenot.
Lai nodrošinātu ātru ar to saistīto līdzekļu apgūšanu un līdztekus izvairītos no pārklāšanās un interferences ar citiem Savienības instrumentiem, būs svarīgi palielināt iestāžu darba kvalitāti, jo īpaši, stiprinot administratīvās spējas.
Dalībvalstis var uzlabot pamatnosacījumus privātajām investīcijām, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi.
Lai nodrošinātu netraucētu vienotā tirgus darbību, ir būtiski saglabāt un stiprināt vienotā tirgus piegādes ķēžu noturību, apzinot un novēršot piegāžu nepietiekamību un traucējumus, papildus pieejamiem tirgiem, standartu konverģencei un plašākai diversifikācijai, apritīgumam un resursu izmantošanas efektivitātei.
Joprojām aktuāls ir Padomes 2021. gada 13. jūlija Ieteikums par eurozonas ekonomikas politiku, kurā bija aicināts vēl vairāk integrēt preču un pakalpojumu vienoto tirgu, tostarp digitālo vienoto tirgu, atceļot nevajadzīgus ierobežojumus, uzlabojot tirgus uzraudzību un garantējot, ka ir pieejamas pietiekamas administratīvās spējas.
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (2019. gada 20. jūnijs) par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un ar pārstrukturēšanu, maksātnespēju un parādsaistību dzēšanu saistīto procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 (Direktīva par pārstrukturēšanu un maksātnespēju) (OV L 172, 26.6.2019., 18. lpp.).
(7) Komisijas Ieteikums (ES) 2021/402 (2021. gada 4. marts) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.).