C 153/6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 7
2) skatinti politiką, kuria kovojama su agresyviu mokesčių planavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu, siekiant užtikrinti, kad mokesčių sistemos būtų teisingos ir veiksmingos.
Stengtis apriboti žalingą mokesčių konkurenciją, be kita ko, įgyvendinant pasauliniu sutarimu grindžiamą sprendimą mokesčių iššūkiams, kylantiems dėl ekonomikos skaitmenizacijos ir globalizacijos, įveikti.
Mažinti darbo jėgos mokesčių pleištą ir skatinti pereiti nuo darbo jėgos apmokestinimo prie mažesnį iškreipiamąjį poveikį darančių mokesčių.
Pereiti nuo neatidėliotinų priemonių prie ekonomikos gaivinimo priemonių darbo rinkose, užtikrinant veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką, kuria: i) remiamas darbo vietos keitimas, visų pirma pereinant prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos, ii) derinamos priemonės, kuriomis siekiama spręsti įgūdžių trūkumo problemą, stiprinti įgūdžių tobulinimą ir perkvalifikavimą ir teikti tikslines samdos paskatas, ir iii) didinami valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimai spręsti paklausos ir pasiūlos darbo rinkoje neatitikties problemą.
Stiprinti įtraukias, kokybiškas švietimo ir mokymo sistemas.
Skatinti jaunimo, moterų ir pažeidžiamų grupių integraciją į darbo rinką, užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir spręsti darbo rinkos segmentacijos problemą, plėtoti ir prireikus pritaikyti socialinės apsaugos sistemas ir gerinti prieigą, kad būtų sprendžiami uždaviniai, kylantys dėl COVID-19 krizės, ir su žaliąja bei skaitmenine pertvarka susiję uždaviniai.
Užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką, stiprinti socialinį dialogą ir skatinti kolektyvines derybas.
Užtikrinti dalijimąsi darbo rinkos ir socialinės politikos sričių gerąja praktika, kuria didinamas ekonominis ir socialinis atsparumas, ir tokios gerosios praktikos konvergenciją; 3) stebėti įmonėms skirtų politikos rėmimo priemonių rinkinių veiksmingumą, sutelkti dėmesį į tikslingesnę paramą perspektyvių įmonių, kurios COVID-19 krizės metu patyrė sunkumų, mokumui ir dažniau naudotis nuosavo kapitalo tipo priemonėmis.
Padidinti nemokumo sistemų pajėgumą veiksmingai ir laiku spręsti bankroto ir skolos restruktū­ rizavimo klausimus, išsaugoti kuo didesnę vertę ir skatinti veiksmingą kapitalo realiojoje ekonomikoje bei tarpvalstybinių investicijų paskirstymą.
Sparčiai daryti pažangą stiprinant kapitalo rinkų sąjungą – šiuo klausimu Komisija pateikė pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama ekonomikos finansavimo rėmimui – gerinti investavimo galimybes įmonėms ir asmenims ir šalinti nepagrįstas tarpvalstybines kliūtis investicijoms bendrojoje rinkoje; 4) toliau stiprinti nacionalines institucines sistemas ir vykdyti reformas, kad būtų šalinamos investavimo ir kapitalo perskirstymo kliūtys ir užtikrintas veiksmingas Sąjungos lėšų panaudojimas tinkamu laiku.
Mažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą ir gerinti verslo aplinką.
Didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir skaitmenizaciją.
Gerinti viešųjų finansų valdymą, be kita ko, sudarant žaliąjį biudžetą ir didinant viešųjų investicijų valdymo sistemų veiksmingumą, ir pasinaudoti išlaidų peržiūromis siekiant pagerinti viešųjų finansų sudėtį ir kokybę, visų pirma viešųjų investicijų ir investicijų į žmones bei įgūdžius kokybę, ir siekiant geriau sutelkti viešąsias išlaidas į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo poreikius; 5) užtikrinti makrofinansinį stabilumą ir išlaikyti kredito kanalus ekonomikai, toliau sprendžiant neveiksnių paskolų problemą, be kita ko, stebint turto kokybę, laiku ir iniciatyviai bendraujant su sunkumų patiriančiais skolininkais, visų pirma perspektyviais, ir toliau plėtojant neveiksnių paskolų antrines rinkas.
Tęsti darbą siekiant baigti kurti bankų sąjungą, laikantis nuoseklaus ir per nustatytą laiką įvykdytino darbo plano dėl visų likusių reikiamų elementų ir laikantis tokio paties lygio užmojų, ir siekiant stiprinti tarptautinį euro vaidmenį.
Toliau remti tiriamąjį darbą, susijusį su galimu skaitmeninio euro įvedimu.
Tolesniais EPS stiprinimo veiksmais turėtų būti atsižvelgiama į patirtį, įgytą vykdant visapusišką Sąjungos ekonominės politikos atsaką į COVID-19 krizę.
Pažanga stiprinant EPS turėtų būti daroma visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos vidaus rinką ir laikantis atviro ir skaidraus požiūrio į euro zonai nepriklausančias valstybes nares.
Priimta Liuksemburge 2022 m. balandžio 5 d.
Tarybos vardu Pirmininkas B. LE MAIRE