C 153/4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 7
(11)
nors iki šiol bankrotų smarkiai nepadaugėjo, dėl COVID-19 krizės daugelio įmonių balansai tapo prastesni, o tai gali apriboti jų galimybes artimiausiu metu finansuoti investicinius projektus ir pakenkti jų grąžinimo galimybėms.
Ekonomikai atsigaunant parama turėtų būti laipsniškai nutraukiama ir turėtų būti tikslingesnė.
Jei būtų mažiau naudojamasi skolos priemonėmis, būtų ribojami neapibrėžtieji įsipareigojimai ir padedama įmonėms išsaugoti investicinį pajėgumą.
Politikos rėmimo priemonių panaikinimas laiku pasveriama, ar remiamos investicijos bei užimtumas ir perspektyvioms įmonėms padedama išvengti žlugimo ir netrukdoma neperspektyviems verslams tvarkingai pasitraukti vidutinės trukmės laikotarpiu.
Šiame kontekste itin svarbu didinti įmonių galimybes gauti finansavimą, gerinti įmonių balansus ir didinti nemokumo sistemų pajėgumą ir veiksmingumą.
Euro zonoje taikomi labai skirtingi nacionaliniai nemokumo režimai, todėl, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas padidinti administravimo ir teismų sistemos veiksmingumą, reikės imtis pajėgumų stiprinimo veiksmų.
Tobulinant nemokumo sistemas taip pat galima prisidėti prie bankų sektoriaus balansų patikimumo didinimo, o tai turėtų teigiamą poveikį kredito pasiūlai.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1023 (6) dėl restruktūrizavimo ir nemokumo, kuria siekiama visose valstybėse narėse nustatyti minimaliuosius prevencinio restruktūrizavimo ir verslininkų skolų panaikinimo standartus, turės būti perkelta į nacionalinę teisę ne vėliau kaip 2022 m. liepos 17 d.
Be to, Sąjungos kapitalo rinkų integracija yra itin svarbi siekiant suteikti įmonėms alternatyvių finansavimo šaltinių, papildančių bankų skolinimą.
Darant kapitalo rinkų sąjungos kūrimo pažangą gali būti pagerintos euro zonos įmonių galimybės gauti finansavimą, sutelktos ilgalaikės investicijos į naująsias ir žaliąsias technologijas bei infrastruktūrą, skatinamos investicijos į nuosavą kapitalą ir šalinamos tarpvalstybinės kliūtys investicijoms, be kita ko, suderinant tam tikrus materialinės teisės aspektus, susijusius su nemokumo bylomis;
(12)
nors užimtumas sparčiai atsigauna, kai kuriems sektoriams, tam tikrų kategorijų darbuotojams ir kai kuriems regionams COVID-19 krizė ir stiprus postūmis žalinti ekonomiką ir spartinti skaitmenizaciją turės poveikį ilguoju laikotarpiu.
Ypač nukentėjo jaunimas, taip pat žemos kvalifikacijos darbuotojai ir migrantų kilmės asmenys.
Kuriamos naujos darbo vietos galėtų skirtis nuo tų darbo vietų, kurios buvo prarastos dėl tos krizės.
Kai kurios grupės, įskaitant moteris, vis dar susiduria su struktūriniais iššūkiais, susijusiais su integracija į darbo rinką.
Užimtumo atsigavimą tam tikruose sektoriuose gali sulėtinti tiekimo grandinės kliūtys ir kylančios energijos kainos.
Todėl politikos priemonės, kuriomis palengvinamas darbo vietos keitimas ir reintegracija į darbo rinką, bus itin svarbios remiant prisitaikymą ir mažinant socialinį poveikį, visų pirma atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas.
Komisija pateikė Rekomendaciją (ES) 2021/402 (7) dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE), kurioje valstybės narės raginamos parengti darnių politikos priemonių rinkinius, kuriuose būtų suderintos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti įgūdžių trūkumą, ir padėti asmenims užsitikrinti sėkmę vykstant žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms.
Tokius rinkinius sudarytų trys komponentai: i) ribotą laiką taikomos ir gerai parengtos samdos bei veiklos keitimo paskatos ir parama verslumui; ii) su darbo rinkos poreikiais susijusios įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo galimybės ir iii) didesnė užimtumo tarnybų teikiama parama.
Tuo tarpu, atsižvelgiant į sveikatos bei ekonomikos krizes ir siekiant užtikrinti teisingą žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, euro zonos darnumui labai svarbi lieka socialinė apsauga.
Europos socialinių teisių ramstis tebėra užimtumo, įgūdžių ir socialinės politikos veiksmų kelrodis, skatinantis aukštynkryptę ekonominę ir socialinę konvergenciją ir geresnes darbo bei gyvenimo sąlygas valstybėse narėse.
2021 m. kovo mėn. priimtame Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatyti trys pagrindiniai Sąjungos tikslai, susiję su i) užimtumu, ii) suaugusiųjų mokymusi ir iii) skurdo mažinimu iki 2030 m., – juos įgyvendinti bus padedama atitinkamais politikos veiksmais.
Tuos tikslus 2021 m. gegužės 8 d.
Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime ir 2021 m. birželio 24–25 d.
Europos Vadovų Tarybos susitikime palankiai įvertino Europos Sąjungos vadovai;
(13)
valstybės narės parengė plataus užmojo reformų ir investicijų planus, kuriems pagal EGADP teikiama finansinė ir politinė parama, o jų įgyvendinimas turės esminės reikšmės.
Siekiant užtikrinti greitą susijusių lėšų įsisavinimą, kartu išvengiant dubliavimosi ir trukdžių įgyvendinant kitas Sąjungos priemones, bus itin svarbu gerinti institucijų kokybę, visų pirma stiprinant administracinius gebėjimus.
Gerindamos verslo aplinką, valstybės narės gali pagerinti pagrindines privačiųjų investicijų sąlygas.
Siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka sklandžiai veiktų, bus itin svarbu išsaugoti ir stiprinti tiekimo grandinės atsparumą bendrojoje rinkoje, nustatant ir šalinant tiekimo trūkumus bei kliūtis, kartu atveriant rinkas, vykdant standartų konvergenciją, didinant diversifikaciją, žiediškumą ir efektyvų išteklių naudojimą.
Tebėra aktuali 2021 m. liepos 13 d.
Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos, kurioje raginama, naikinant nereikalingus apribojimus, stiprinant rinkos priežiūrą ir užtikrinant pakankamus administracinius gebėjimus, toliau integruoti bendrąją prekių ir paslaugų rinką, įskaitant bendrąją skaitmeninę rinką;
(6) 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1023 dėl prevencinio restruktūrizavimo sistemų, skolų panaikinimo ir draudimo verstis veikla ir priemonių restruktūrizavimo, nemokumo ir skolų panaikinimo procedūrų veiksmingumui didinti, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2017/1132 (Restruktūrizavimo ir nemokumo direktyva) (OL L 172, 2019 6 26, p. 18).
(7) 2021 m. kovo 4 d.
Komisijos rekomendacija (ES) 2021/402 dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui po COVID-19 sukeltos krizės (EASE) (OL L 80, 2021 3 8, p. 1).