C 153/4
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.7.
(11)
Bár a csődök emelkedése mindezidáig korlátozott maradt, a Covid19-járvány következtében számos cég mérlege gyengült, ami rövid távon korlátozhatja beruházásfinanszírozási képességüket, és veszélyeztetheti visszafizetési képességüket.
Amint a helyreállítás megszilárdul, a támogatást fokozatosan ki kell vezetni és célzottabbá kell tenni.
A hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok igénybevételének csökkenése korlátozná a függő kötelezettségek állományát, és segítene megőrizni a vállalkozások beruházási kapacitását.
A szakpolitikai támogatási intézkedések időben történő visszavonása olyan egyensúlymutatvány, amelybe beletartozik a beruházások és a foglalkoztatás támogatása, valamint az életképes vállalkozások csődjének elkerülése, anélkül, hogy megakadályoznák az életképtelen vállalkozások rendezett kilépését középtávon.
Ezzel összefüggésben alapvető fontosságú a vállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása, mérlegük megerősítése, valamint a fizetésképtelenségi keretek kapacitásának és hatékonyságának növelése.
Az euroövezeten belül a nemzeti fizetésképtelenségi szabályok jelentős mértékben eltérnek, és kapacitáserősítő intézkedésekre lesz szükség egy hatékony közigazgatás és igazságszolgáltatási rendszer elősegítése érdekében.
A fizetésképtelenségi keretek javítása hozzájárulhat a bankszektorbeli mérlegek stabilitásának javításához is, pozitív hatást gyakorolva a hitelkínálatra.
A szerkezetátalakításról és fizetésképtelenségről szóló (EU) 2019/1023 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (6) – amely a tagállamokban minimumszabályokat kíván bevezetni a vállalkozók számára biztosított megelőző szerkezetátalakítás és adósságelengedés tekintetében – 2022. július 17-ig kell átültetni a nemzeti jogba.
Ezen felül az uniós tőkepiacok integrációja kulcsfontosságú ahhoz, hogy a vállalkozások számára a banki hitelezést kiegészítő alternatív finanszírozási forrásokat biztosítsanak.
A tőkepiaci unió megvalósítása terén való előrelépés javíthatja az euroövezeti vállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférését, mozgósíthatja az új és a zöld technológiákba és infrastruktúrába történő hosszú távú beruházásokat, előmozdíthatja a sajáttőke-befektetéseket, és felszámolhatja a beruházások előtt álló, határokon átnyúló akadályokat, többek között a fizetésképtelenségi eljárásokra vonatkozó anyagi jog egyes elemeinek harmonizálása révén.
(12)
Miközben a foglalkoztatás gyors ütemben helyreáll, azzal kell számolni, hogy a Covid19-válság, valamint a gazdaság zöldítésére és a digitalizáció felgyorsítására irányuló határozott törekvés hosszú távon jár hatásokkal egyes ágazatokra, munkavállalói kategóriákra és régiókra nézve.
A válság különösen a fiatalokat, valamint az alacsony képzettségű személyeket és a migráns háttérrel rendelkező személyeket érintette.
A létrejövő új munkahelyek eltérhetnek az említett válság következtében elvesztett munkahelyektől.
Egyes csoportok, köztük a nők, még mindig strukturális kihívásokkal szembesülnek a munkaerőpiaci integráció terén.
Az ellátási lánc szűk keresztmetszetei és a meredeken emelkedő energiaárak bizonyos ágazatokban lelassíthatják a foglalkoztatás helyreállását.
A munkahely­ váltásokat és a munkaerőpiaci reintegrációt elősegítő szakpolitikai intézkedések ezért kulcsfontosságúak lesznek az alkalmazkodás támogatásához és a társadalmi hatás enyhítéséhez, különösen a zöld és a digitális átállás fényében.
A Bizottság előterjesztette az (EU) 2021/402 ajánlást (7) a foglalkoztatásnak a Covid19-válságot követő hatékony és aktív támogatásáról, felkérve a tagállamokat olyan koherens szakpolitikai csomagok kidolgozására, amelyek ötvözik a szakképzettmunkaerő-hiányok áthidalására, valamint az egyéneknek a zöld és a digitális átállás sikeres navigálásában való segítésére irányuló intézkedéseket.
Az ilyen csomagok három összetevőből állnának: i. munkaerő-felvételi és az átmenetet támogató, korlátozott időtartamú, megfelelően kialakított ösztönzők, valamint vállalkozástámogatás; ii. a munkaerőpiaci igényekhez igazított továbbképzési és átképzési lehetőségek; továbbá iii.
a foglalkoztatási szolgálatok által nyújtott fokozott támogatás.
Mindeközben az euróövezet kohéziója érdekében a szociális védelem alapvető fontosságú marad az egészségügyi és gazdasági válság nyomán a méltányos zöld és digitális átállás biztosítása céljából.
A szociális jogok európai pillére továbbra is iránytűként szolgál a foglalkoztatási, készségfejlesztési és szociálpolitikai fellépések terén, előmozdítva a felfelé irányuló gazdasági és társadalmi konvergenciát, valamint a jobb munka- és életkörülményeket a tagállamokban.
A szociális jogok európai pillérére vonatkozó, 2021 márciusában elfogadott cselekvési terv három uniós kiemelt célt határoz meg i. a foglalkoztatás, ii. a felnőttkori tanulás és iii.
a szegénység 2030-ig történő csökkentése tekintetében, amelyekhez releváns szakpolitikai intézkedések fognak hozzájárulni.
A 2021. május 8-i portói szociális csúcstalálkozón és az Európai Tanács 2021. június 24–25-i ülésén az uniós vezetők üdvözölték az említett célokat.
(13)
A tagállamok – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz pénzügyi és szakpolitikai támogatásával – ambiciózus reform- és beruházási terveket dolgoztak ki, és azok végrehajtása kulcsfontosságú.
Az intézmények színvonalának – mindenekelőtt az igazgatási kapacitás megerősítése révén történő – javítása kulcsfontosságú lesz a kapcsolódó források gyors felhasználásának biztosításához, elkerülve ugyanakkor a más uniós eszközökkel való párhuzamosságokat és interferenciákat.
A tagállamok az üzleti környezet fejlesztésével javíthatják a magánberuházások keretfeltételeit.
Az ellátási láncok rezilienciájának az egységes piacon az ellátási hiányok és a szűk keresztmetszetek észlelése és kezelése révén történő megőrzése és megerősítése – a piacok nyitottsága, a szabványok közelítése, valamint a nagyobb fokú diverzifikáció, körforgásos jelleg és erőforrás-hatékonyság mellett – kulcsfontosságú lesz az egységes piac zökkenőmentes működésének biztosításához.
Továbbra is releváns az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló, 2021. július 13-i tanácsi ajánlás, amely az áruk és szolgáltatások egységes piacának – többek között a digitális egységes piacnak – a szükségtelen korlátozások megszüntetése, a piacfelügyelet fokozása és a megfelelő igazgatási kapacitás garantálása révén történő további integrációjára szólít fel.
(6) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1023 irányelve (2019. június 20.) a megelőző szerkezetátalakítási keretekről, az adósság alóli mentesítésről és az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről, és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról (szerkezetátalakítási és fizetéskép­ telenségi irányelv) (HL L 172., 2019.6.26., 18. o.).
(7) A Bizottság (EU) 2021/402 ajánlása (2021.
március 4.) a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról (EASE) (HL L 80., 2021.3.8., 1. o.).