C 153/4
HR
Službeni list Europske unije
7.4.2022.
(11)
Iako je rast stečaja dosad bio ograničen, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 mnoga su poduzeća imala slabije bilance, što bi moglo ograničiti njihovu sposobnost financiranja projekata ulaganja u kratkom roku i ugroziti njihovu sposobnost otplate.
Kako oporavak napreduje, potporu bi trebalo postupno ukinuti i preciznije usmjeriti.
Manjom uporabom dužničkih instrumenata ograničile bi se nepredviđene obveze i doprinijelo očuvanju ulagačkih kapaciteta poduzeća.
Pri pravodobnom povlačenju mjera potpore politike mora se osigurati podupiranje ulaganja i zapošljavanja te izbjegavanje propadanja održivih poduzeća, a da se pritom ne ometa uredan izlazak neodrživih poduzeća u srednjoročnom razdoblju.
U tom je kontekstu ključno poboljšati pristup financiranju za poduzeća, ojačati njihove bilance i povećati kapacitet i učinkovitost okvirâ za nesolventnost.
Nacionalni sustavi za nesolventnost znatno se razlikuju na razini europodručja te će biti potrebne mjere za povećanje kapaciteta kako bi se omogućio učinkovit administrativni i pravosudni sustav.
Poboljšanjem okvirâ za nesolventnost može se doprinijeti i zdravijim bilancama u bankarskom sektoru, što će imati pozitivan učinak na ponudu kredita.
Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o restrukturiranju i nesolventnosti, kojom se u državama članicama nastoje uvesti minimalni standardi o preventivnom restrukturiranju i otpustu duga za poduzetnike, treba se prenijeti u nacionalno pravo do 17. srpnja 2022.
Nadalje, integracija tržišta kapitala Unije ključna je kako bi se poduzećima osigurali alternativni izvori financiranja kao dopuna bankovnom kreditiranju.
Razvitkom unije tržišta kapitala može se poboljšati pristup financiranju za poduzeća europodručja, mobilizirati dugoročna ulaganja u nove i zelene tehnologije i infrastrukturu, promicati vlasnička ulaganja i ukloniti prekogranične prepreke ulaganjima, među ostalim usklađivanjem određenih aspekata materijalnog prava o postupcima u slučaju nesolventnosti.
(12)
Iako se zaposlenost brzo oporavlja, očekuje se da će neki sektori te određene kategorije radnika i regije dugotrajno biti pod utjecajem krize uzrokovane bolešću COVID-19 i snažnog pritiska za ozelenjivanje gospodarstva i ubrzavanje digitalizacije.
Posebno su pogođeni mladi te niskokvalificirane osobe i osobe migrantskog podrijetla.
Nova radna mjesta koja se otvaraju mogla bi se razlikovati od onih radnih mjesta koja su izgubljena zbog te krize.
Određene skupine, uključujući žene, i dalje nailaze na strukturne izazove u integraciji na tržište rada.
Uska grla u lancu opskrbe i porast cijena energije mogli bi usporiti oporavak zaposlenosti u određenim sektorima.
Mjere politike kojima se olakšavaju prelasci s jednog radnog mjesta na drugo i reintegracija na tržište rada stoga će biti ključne za potporu prilagodbi i ublažavanje socijalnih učinaka, posebno s obzirom na zelenu i digitalnu tranziciju.
Komisija je iznijela Preporuku (EU) 2021/402 (7) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, u kojoj se države članice poziva da izrade koherentne pakete politika u kojima se kombiniraju mjere usmjerene na nadoknađivanje manjka vještina i pomoć pojedincima da se uspješno nose sa zelenom i digitalnom tranzicijom.
Takvi bi se paketi sastojali od triju komponenata, a to su: i.
vremenski ograničeni i dobro osmišljeni poticaji za zapošljavanje i prelaske s jednog radnog mjesta na drugo te potpora za poduzetnike, ii. mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju povezane s potrebama na tržištu rada te iii.
poboljšana potpora službama za zapošljavanje.
U međuvremenu je za kohezivnost u europodručju socijalna zaštita i dalje od temeljne važnosti s obzirom na zdravstvenu i gospodarsku krizu te kako bi se osigurala pravedna zelena i digitalna tranzicija.
Europski stup socijalnih prava i dalje služi kao orijentir za zapošljavanje, vještine i mjere socijalne politike kojima se potiču uzlazna gospodarska i socijalna konvergencija te bolji radni i životni uvjeti u državama članicama.
Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je donesen u ožujku 2021., utvrđena su tri glavna cilja Unije u vezi s i. zapošljavanjem, ii. obrazovanjem odraslih i iii.
smanjenjem siromaštva do 2030., kojima će doprinijeti relevantne mjere politike.
Čelnici Unije pozdravili su te ciljeve na socijalnom samitu u Portu 8. svibnja 2021. i na sastanku Europskog vijeća 24. i 25. lipnja 2021.
(13)
Države članice osmislile su ambiciozne planove reformi i ulaganja koji će imati financijsku potporu i potporu politike Mehanizma te je njihova provedba iznimno važna.
Kako bi se osigurala brza apsorpcija povezanih sredstava, bit će ključno povećati kvalitetu institucija, posebno jačanjem administrativnih kapaciteta, izbjegavajući pritom udvostručivanje i preklapanje s drugim instrumentima Unije.
Države članice mogu poboljšati okvirne uvjete za privatna ulaganja poboljšanjem poslovnog okružja.
Za osiguravanje neometanog funkcioniranja jedinstvenog tržišta bit će ključno zaštititi i ojačati otpornost lanca opskrbe na jedinstvenom tržištu otkrivanjem i uklanjanjem nedostataka i uskih grla u opskrbi, uz otvorena tržišta, konvergenciju standarda i veću diversifikaciju, kružnost i učinkovitost resursa.
I dalje je relevantna Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja 2021., u kojoj se poziva na nastavak integracije jedinstvenog tržišta robe i usluga, uključujući digitalno jedinstveno tržište, uklanjanjem nepotrebnih ograničenja, unapređenjem nadzora tržišta i jamčenjem dostatnih administrativnih kapaciteta.
(6) Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019.
o okvirima za preventivno restrukturiranje, otpustu duga i zabranama te o mjerama za povećanje učinkovitosti postupaka koji se odnose na restrukturiranje, nesolventnost i otpust duga i o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o restrukturiranju i nesolventnosti) (SL L 172, 26.6.2019., str. 18.).
(7) Preporuka Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) (SL L 80, 8.3.2021., str. 1.).