C 153/4
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
7.4.2022
(11)
Vaikka konkurssien lisääntyminen on toistaiseksi ollut vähäistä, useiden yritysten taseet ovat covid-19-kriisin vuoksi aiempaa heikommat, mikä saattaa heikentää niiden kykyä rahoittaa investointihankkeita lyhyellä aikavälillä ja vaarantaa niiden takaisinmaksukyvyn.
Tukitoimenpiteet olisi elpymisen edetessä asteittain lopetettava ja kohdennettava paremmin.
Velkainstrumenttien käytön vähentäminen rajoittaisi ehdollisia vastuita ja auttaisi säilyttämään yritysten investointikapasiteetin.
Tukitoimenpiteiden lopettaminen oikeaan aikaan edellyttää tasapainon löytämistä.
Tavoitteena on tukea investointeja ja työllisyyttä sekä estää elinkelpoisten yritysten kaatuminen.
Samalla on kuitenkin huolehdittava, että elinkelvottomien yritysten hallittu poistuminen markkinoilta keskipitkällä aikavälillä ei esty.
Tässä yhteydessä yritysten rahoituksen saannin parantaminen, yritysten taseiden vahvistaminen ja maksukyvyttömyysmenettelyjen kapasiteetin ja tehokkuuden parantaminen ovat keskeisessä asemassa.
Kansalliset maksukyvyttömyysjärjestelmät poikkeavat toisistaan huomattavasti euroalueella, ja tarvitaan kapasiteettia lisääviä toimia, jotta voidaan edistää hallinnon ja oikeuslaitoksen toimivuutta.
Parantamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä voidaan myös osaltaan edistää pankkialan taseiden tervehdyttämistä, millä on myönteinen vaikutus luotontarjontaan.
Uudelleenjärjestelystä ja maksukyvyttömyydestä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023 (6), jonka tarkoituksena on ottaa kaikissa jäsenvaltioissa yrittäjiä varten käyttöön ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä ja veloista vapauttamista koskevat vähimmäisvaa­ timukset, on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 17 päivänä heinäkuuta 2022.
Lisäksi unionin pääomamarkkinoiden yhdentyminen on keskeistä, jotta yrityksille voidaan tarjota vaihtoehtoisia rahoituslähteitä pankkien luotonannon täydentämiseksi.
Pääomamarkkinaunionin edistyminen voi parantaa euroalueen yritysten rahoituksen saantia, saada liikkeelle pitkäaikaisia investointeja uuteen ja vihreään teknologiaan ja infrastruktuuriin, edistää pääomasijoittamista ja poistaa rajatylittäviä sijoittamisen esteitä muun muassa yhdenmukaistamalla maksukyvyttömyysmenettelyjä koskevan aineellisen oikeuden eräitä näkökohtia.
(12)
Vaikka työllisyys elpyy nopeasti, covid-19-kriisi sekä määrätietoiset pyrkimykset talouden viherryttämiseksi ja digitalisaation vauhdittamiseksi vaikuttavat pitkäaikaisesti joihinkin aloihin ja alueisiin sekä eräisiin työntekijäryhmiin.
Tilanne on vaikuttanut erityisen paljon nuoriin sekä matalan osaamistason työntekijöihin ja maahanmuuttajataustaisiin henkilöihin.
Syntyvät uudet työpaikat saattavat poiketa kyseisen kriisin vuoksi menetetyistä työpaikoista.
Joihinkin väestöryhmiin, mukaan lukien naisiin, kohdistuu edelleen rakenteellisia haasteita työmarkkinoille integroitumisessa.
Toimitusketjujen pullonkaulat ja jyrkästi nousevat energian hinnat saattavat hidastaa työllisyyden elpymistä tietyillä aloilla.
Sen vuoksi toimenpiteet, joilla helpotetaan siirtymistä työpaikasta toiseen ja tuetaan uudelleen integroitumista työmarkkinoille, ovat keskeisiä, jotta voidaan tukea sopeutumista ja lieventää sosiaalisia vaikutuksia erityisesti vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos huomioon ottaen.
Komissio on antanut suosituksen (EU) 2021/402 (7) tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen.
Suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita laatimaan yhdenmukaisia toimenpidepaketteja, joiden tarkoituksena on paikata osaamisvajetta ja auttaa ihmisiä selviytymään vihreässä siirtymässä ja digitaalisessa muutoksessa.
Tällaiset paketit koostuisivat kolmesta osasta: i) ajallisesti rajoitetut ja hyvin suunnitellut työhönottoon ja siirtymään liittyvät kannustimet ja yrittäjyyden tukeminen, ii) työmarkkinoiden tarpeisiin liittyvät täydennys- ja uudelleenkoulutusmah­ dollisuudet ja iii) työvoimapalvelujen antaman tuen parantaminen.
Euroalueen yhtenäisyyden kannalta olennaisen tärkeää on edelleen sosiaalinen suojelu, jotta voidaan selviytyä terveys- ja talouskriiseistä ja varmistaa oikeudenmukainen vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos.
Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari toimii edelleen ohjenuorana työllisyyttä ja osaamista koskeville ja sosiaalipoliittisille toimille, joilla edistetään ylöspäin suuntautuvaa jäsenvaltioiden taloudellista ja sosiaalista lähentymistä sekä työ- ja elinolojen parantamista.
Maaliskuussa 2021 hyväksytyssä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa vahvistetaan unionille kolme yleistavoitetta, jotka koskevat i) työllisyyttä, ii) aikuiskoulutusta ja iii) köyhyyden vähentämistä vuoteen 2030 mennessä.
Näiden tavoitteiden saavuttamista edistetään asiaankuuluvilla toimenpiteillä.
Unionin johtajat ilmaisivat myönteisen kantansa näihin tavoitteisiin 8 päivänä toukokuuta 2021 pidetyssä Porton sosiaalialan huippukokouksessa ja 24–25 päivänä kesäkuuta 2021 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
(13)
Jäsenvaltiot ovat laatineet kunnianhimoisia uudistus- ja investointisuunnitelmia elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoaman taloudellisen ja strategisen tuen turvin.
Kyseisen välineen täytäntöönpano on ratkaisevan tärkeää.
Instituutioiden laadun parantaminen erityisesti vahvistamalla hallinnollisia valmiuksia on keskeistä, jotta voidaan varmistaa varojen nopea käyttö samalla kun estetään päällekkäisyydet ja sekoittuminen muiden unionin välineiden kanssa.
Jäsenvaltiot voivat parantaa yksityisten investointien toimintaedellytyksiä kohentamalla liiketoimintaym­ päristöä.
Sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan varmistamisessa ovat avainasemassa toimitusketjun häiriönsietokyvyn säilyttäminen ja vahvistaminen tunnistamalla tarjonnan puutteet ja pullonkaulat ja puuttumalla niihin, markkinoiden avoimuus, standardien lähentäminen, monipuolisuuden lisääminen sekä kiertotalouden periaatteiden noudattaminen ja resurssitehokkuus.
Heinäkuun 13 päivänä 2021 annetussa neuvoston suosituksessa euroalueen talouspolitiikasta 2021 kehotettiin lisäämään edelleen tavaroiden ja palvelujen sisämarkkinoiden yhdentymistä, digitaaliset palvelut mukaan luettuina, poistamalla tarpeettomat rajoitukset, parantamalla markkinavalvontaa ja varmistamalla riittävät hallinnolliset valmiudet, ja suositus on edelleen pätevä.
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1023, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, ennaltaehkäiseviä uudelleenjär­ jestelyjä koskevista puitteista, veloista vapauttamisesta ja elinkeinotoiminnan harjoittamiskiellosta sekä toimenpiteistä uudelleenjär­ jestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi ja direktiivin (EU) 2017/1132 muuttamisesta (direktiivi uudelleenjärjestelystä ja maksukyvyttömyydestä) (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 18).
(7) Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).