C 153/4
ET
Euroopa Liidu Teataja
7.4.2022
(11)
Kuigi pankrotid ei ole seni oluliselt sagenenud, on COVID-19 kriis nõrgestanud paljude ettevõtete bilansse, mis võib lähitulevikus piirata nende võimet investeerimisprojekte rahastada ja see võib seada ohtu nende tagasimaksevõime.
Majanduse taastudes tuleks toetus järk-järgult kaotada ja suunata seda täpsemalt.
Võlainstrumentide väiksem kasutamine piiraks tingimuslikke kohustusi ja aitaks säilitada ettevõtete investeerimissuutlikkust.
Poliitiliste toetusmeetmete õigeaegne lõpetamine on tasakaalustav samm, hõlmates investeeringute ja tööhõive toetamist ning elujõuliste ettevõtete maksejõuetuse vältimist, takistamata keskpikas perspektiivis elujõuetute ettevõtete korrakohast turult lahkumist.
Sellega seoses on väga oluline parandada äriühingute juurdepääsu rahastamisele, tugevdada äriühingute bilansse ning suurendada maksejõuetusraamistike suutlikkust ja tulemuslikkust.
Euroala liikmesriikide maksejõuetuskorrad on väga erinevad ning tõhusa haldus- ja kohtusüsteemi hõlbustamiseks on vaja meetmeid, mis suurendaksid suutlikkust.
Maksejõuetusraamistike parandamine võib aidata tugevdada bilansse ka pangandus­ sektoris, sellel aga on positiivne mõju laenupakkumisele.
Saneerimist ja maksujõuetust käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL ) 2019/1023, (6) mille eesmärk on kehtestada liikmesriikides ettevõtjate ennetava saneerimise ja võlgadest vabastamise miinimumnõuded, tuleb liikmesriikide õigusesse üle võtta 17. juuliks 2022.
Lisaks on liidu kapitaliturgude integratsioon ülioluline selleks, et pakkuda ettevõtjatele alternatiivseid rahastami­ sallikaid, mis täiendaksid pangalaene.
Kapitaliturgude liidu edusammud võivad parandada euroala ettevõtete juurdepääsu rahastamisele, kaasata pikaajalisi investeeringuid uutesse ja rohetehnoloogiasse ning -taristusse, edendada omakapitaliinvesteeringuid ja kõrvaldada piiriülesed investeerimistõkked, sealhulgas maksejõuetus­ menetlusi käsitleva materiaalõiguse teatavate aspektide ühtlustamise kaudu.
(12)
Kuigi tööhõive taastub kiiresti, jäävad mõned sektorid, teatavad töötajate kategooriad ja piirkonnad COVID-19 kriisist ja majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmise ja digitaliseerimise kiirendamise tugevast survest tõenäoliselt pikaajaliselt mõjutatuks.
See on eriti mõjutanud noori, samuti madala kvalifikatsiooniga inimesi ja rändetaustaga inimesi.
Loodavad uued töökohad võivad erineda selle kriisi tõttu kadunud töökohtadest.
Mõned rühmad, sealhulgas naised, kogevad endiselt struktuurseid probleeme tööturule integreerimisel.
Tarneahela kitsaskohad ja kasvavad energiahinnad võivad teatavates sektorites aeglustada tööhõive taastumist.
Poliitikameetmed, mis hõlbustavad töökohavahetust ja tööturule naasmist, on seega keskse tähtsusega, et toetada kohanemist ja leevendada sotsiaalset mõju, pidades eelkõige silmas rohe- ja digipööret.
Komisjon esitas soovituse (EL) 2021/402 (7) toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete kohta pärast COVID-19 kriisi, kutsudes liikmesriike üles töötama välja sidusad poliitikapaketid, mis sisaldavad meetmeid, mille eesmärk on ületada oskuste nappus ja aidata üksikisikutel edukalt rohe- ja digipööret juhtida.
Sellised paketid koosneksid kolmest osast: i) tähtajalised ja hästi kavandatud värbamise ja tööturustaatuste vahelise liikumise stiimulid ning ettevõtluse toetamine; ii) tööturu vajadustega seotud oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused; ning iii) tööturuasutuste suurem toetus.
Samal ajal on sotsiaalkaitse euroala ühtsuse seisukohast jätkuvalt väga oluline nii tervishoiu- ja majanduskriisi järellainetuses kui ka selleks, et tagada õiglane rohe- ja digipööre.
Euroopa sotsiaalõiguste sammas on jätkuvalt suunanäitaja tööhõive, oskuste ja sotsiaalpoliitika meetmete puhul, millega edendatakse liikmesriikides ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ning paremaid töö- ja elutingimusi.
2021. aasta märtsis vastu võetud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas määrati kindlaks liidu kolm peamist eesmärki: i) tööhõive, ii) täiskasvanuharidus ja iii) vaesuse vähendamine 2030. aastaks, millele aitavad kaasa asjakohased poliitikameetmed.
Need eesmärgid kiideti heaks liidu juhtide 8. mai 2021. aasta sotsiaaltippkohtumisel Portos ja Euroopa Ülemkogu 24.–25. juuni 2021. aasta kohtumisel.
(13)
Liikmesriigid on koostanud ambitsioonikad reformi- ja investeerimiskavad, mida toetatakse rahaliselt ja poliitiliselt taaste- ja vastupidavusrahastust ning nende rakendamine on äärmiselt oluline.
Institutsioonide kvaliteedi parandamine, eelkõige haldussuutlikkuse suurendamise kaudu, on väga oluline, selleks et tagada asjaomaste vahendite kiire kasutamine, vältides samas dubleerimist ja sekkumist muudesse liidu instrumentidesse.
Liikmesriigid saavad parandada erainvesteeringute raamtingimusi, parandades ettevõtluskeskkonda.
Ühtse turu sujuva toimimise tagamiseks on lisaks avatud turgudele oluline säilitada ja tugevdada ühtsel turul tarneahela vastupanuvõimet, avastades ja kõrvaldades tarnepuudujäägid ja kitsaskohad, lähendades standardeid ning suurendades mitmekesisust, ringlust ja ressursitõhusust.
Jätkuvalt on asjakohane nõukogu 13. juuli 2021. aasta soovitus euroala majanduspoliitika kohta, milles kutsutakse üles veelgi rohkem integreerima kaupade ja teenuste ühtset turgu, sealhulgas digitaalset ühtset turgu, kõrvaldades tarbetud piirangud, tõhustades turujärelevalvet ja tagades piisava haldussuutlikkuse.
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1023, mis käsitleb ennetava saneerimise raamistikke, võlgadest vabastamist ja äritegevuse keeldu ning saneerimis-, maksejõuetus- ja võlgadest vabastamise menetluste tõhususe suurendamise meetmeid ning muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 (saneerimise ja maksejõuetuse direktiiv) (ELT L 172, 26.6.2019, lk 18).
(7) Komisjoni 4. märtsi 2021. aasta soovitus (EL) 2021/402 toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete (EASE) kohta pärast COVID-19 kriisi (ELT L 80, 8.3.2021, lk 1).