C 153/4
DA
Den Europæiske Unions Tidende
7.4.2022
(11)
Selv om stigningen i konkurser hidtil har været begrænset, har covid-19-krisen efterladt mange virksomheder med svagere balancer, hvilket kan begrænse deres muligheder for at finansiere investeringsprojekter på kort sigt og bringe deres tilbagebetalingsevne i fare.
Efterhånden som genopretningen slår igennem, bør støtten gradvist udfases og gøres mere målrettet.
En mindre udstrakt brug af gældsinstrumenter vil begrænse eventualforpligtelserne og bidrage til at bevare virksomhedernes investeringskapacitet.
En rettidig tilbagetrækning af politikstøtteforan­ staltninger er en afvejning mellem at støtte investeringer og beskæftigelse og undgå levedygtige virksomheders sammenbrud uden at lægge hindringer i vejen for en velordnet afvikling af urentable virksomheder på mellemlang sigt.
I denne forbindelse er det afgørende at forbedre virksomhedernes adgang til finansiering og styrke deres balancer samt at forbedre kapaciteten og effektiviteten af insolvensreglerne.
De nationale insolvensordninger er meget forskellige i euroområdet, og der vil være behov for kapacitetsfremmende foranstaltninger for at fremme et effektivt forvaltnings- og retssystem.
En forbedring af insolvensreglerne kan også bidrage til sundere balancer i banksektoren og have en positiv indvirkning på kreditudbuddet.
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1023 (6) om rekonstruktion og insolvens, som har til formål at indføre minimumsstandarder i medlemsstaterne for forebyggende rekonstruktion og gældssanering for iværksættere, skal gennemføres i national ret senest den 17. juli 2022.
Desuden er integrationen af EU’s kapitalmarkeder afgørende for at give virksomhederne alternative finansieringskilder som supplement til bankernes udlån.
Fremskridt med kapitalmar­ kedsunionen kan forbedre adgangen til finansiering for virksomheder i euroområdet, mobilisere langsigtede investeringer i nye og grønne teknologier og infrastrukturer, fremme egenkapitalinvesteringer og fjerne grænseover­ skridende hindringer for investeringer, bl.a. ved at harmonisere visse materielle bestemmelser om insolvensbe­ handling.
(12)
Mens beskæftigelsen genoprettes hurtigt, vil nogle sektorer samt bestemte kategorier af arbejdstagere og regioner blive varigt påvirket af covid-19-krisen og det stærke pres for at gøre økonomien grønnere og fremskynde digitaliseringen.
De unge er blevet særlig hårdt ramt, ligesom de lavtuddannede og personer med migrantbaggrund.
De nye job, der skabes, kan være forskellige fra de job, der er gået tabt som følge af krisen.
Visse grupper, herunder kvinder, oplever fortsat strukturelle udfordringer med hensyn til integration på arbejdsmarkedet.
Flaskehalse i forsyningskæden og kraftigt stigende energipriser kan bremse opsvinget i beskæftigelsen i visse sektorer.
Politikfor­ anstaltninger, der letter jobskift og reintegration på arbejdsmarkedet, vil derfor være afgørende for at støtte tilpasningen og afbøde de sociale virkninger, navnlig i lyset af den grønne og den digitale omstilling.
Kommissionen har fremsat henstilling (EU) 2021/402 (7) om en effektiv aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen, som opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde sammenhængende politikpakker, der kombinerer foranstaltninger, som sigter mod at afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft og hjælpe enkeltpersoner med at navigere i den grønne og den digitale omstilling uden problemer.
Sådanne pakker vil bestå af tre komponenter: i) midlertidige og veludformede ansættelses- og omstillingsincitamenter og støtte til iværksætteri, ii) muligheder for opkvalificering og omskoling rettet mod arbejdsmarkedets behov og iii) forbedret støtte fra arbejdsformidlinger.
I mellemtiden er sammenhængen i den sociale beskyttelse i euroområdet fortsat af afgørende betydning i kølvandet på den sundhedsmæssige og økonomiske krise og med henblik på at sikre en retfærdig grøn og digital omstilling.
Den europæiske søjle for sociale rettigheder er fortsat et kompas for tiltag vedrørende beskæftigelse, færdigheder og socialpolitik, der fremmer opadgående økonomisk og social konvergens og bedre arbejds- og levevilkår i medlemsstaterne.
Handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev vedtaget i marts 2021, fastsætter tre overordnede EU-mål vedrørende i) beskæftigelse, ii) voksenuddannelse og iii) fattigdomsbekæmpelse inden udgangen af 2030, som relevante politiktiltag vil bidrage til.
Disse mål blev hilst velkommen af Unionens ledere på det sociale topmøde den 8. maj 2021 i Porto og på Det Europæiske Råds møde den 24.-25. juni 2021.
(13)
Medlemsstaterne har udarbejdet ambitiøse reform- og investeringsplaner med finansiel støtte og politikstøtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, hvis gennemførelse er afgørende.
En forbedring af institutionernes kvalitet, navnlig ved at styrke den administrative kapacitet, vil være afgørende for at sikre en hurtig udnyttelse af de tilknyttede midler, samtidig med at dobbeltarbejde og samspilskomplikationer i forhold til andre EU-instrumenter undgås.
Medlemsstaterne kan forbedre rammebetingelserne for private investeringer ved at forbedre erhvervsklimaet.
At bevare og styrke forsyningskædens modstandsdygtighed i det indre marked ved at påvise og afhjælpe knaphed på udbudssiden og flaskehalse er sammen med åbne markeder, konvergens med hensyn til standarder, større diversificering, cirkularitet og ressourceeffektivitet afgørende for at sikre et velfungerende indre marked.
Rådets henstilling af 13. juli 2021 om den økonomiske politik i euroområdet, hvori der opfordres til yderligere integration af det indre marked for varer og tjenesteydelser, herunder det digitale indre marked, ved at fjerne unødvendige restriktioner, styrke markedsovervågningen og sikre tilstrækkelig administrativ kapacitet, er fortsat relevant.
(6) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1023 af 20. juni 2019 om rammer for forebyggende rekonstruktion, gældssanering og udelukkelse og om foranstaltninger med henblik på mere effektive procedurer for rekonstruktion, insolvensbehandling og gældssanering og om ændring af direktiv (EU) 2017/1132 (rekonstruktions- og insolvensdirektivet) (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 18).
(7) Kommissionens henstilling (EU) 2021/402 af 4. marts 2021 om en effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE) (EUT L 80 af 8.3.2021, s. 1).