C 153/4
CS
Úřední věstník Evropské unie
7.4.2022
(11)
Ačkoli nárůst počtu úpadků byl doposud omezený, krize COVID-19 pro mnoho podniků znamenala slabší rozvahy, což může omezit jejich schopnost financovat investiční projekty v blízké budoucnosti a ohrozit jejich schopnost splácet.
S postupujícím oživením by měla být podpora postupně ukončována a měla by být cílenější.
Menší využívání dluhových nástrojů by snížilo podmíněné závazky a pomohlo by zachovat investiční kapacity podniků.
Dobře načasované zrušení politických podpůrných opatření znamená zajištění rovnováhy mezi podporou investic a zaměstnanosti a zamezením selhání životaschopných podniků na straně jedné a nebráněním řádnému odchodu nerentabilních podniků z trhu ve střednědobém horizontu na straně druhé.
V tomto ohledu má zásadní význam zlepšení přístupu podniků k financování, posílení jejich rozvah a zvýšení kapacity a účinnosti insolvenčních rámců.
Vnitrostátní insolvenční režimy se v eurozóně značně liší a pro usnadnění účinné správy a soudnictví budou zapotřebí opatření ke zvýšení kapacit.
Lepší insolvenční rámce mohou přispět rovněž ke zdravějším rozvahám v bankovním sektoru, což bude mít pozitivní dopad na poskytování úvěrů.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1023 (6) o restrukturalizaci a insolvenci, která usiluje o zavedení minimálních standardů v členských státech, pokud jde o preventivní restrukturalizaci a oddlužení podnikatelů, má být ve vnitrostátním právu provedena do 17. července 2022.
Pro poskytování alternativních zdrojů financování doplňujících bankovní úvěry podnikům je mimoto klíčová integrace kapitálových trhů v Unie.
Pokrok s ohledem na unii kapitálových trhů může zlepšit přístup podniků v eurozóně k financování, mobilizovat dlouhodobé investice do nových a ekologických technologií a infrastruktury, podpořit kapitálové investice a odstranit přeshraniční překážky investování, mimo jiné harmonizací některých aspektů hmotného práva v oblasti insolvenčních řízení.
(12)
Ačkoli se zaměstnanost rychle zlepšuje, na některá odvětví, určité kategorie pracovníků a regiony má krize COVID-19 a silné prosazování ekologizace ekonomiky a urychlení digitalizace dlouhodobý dopad.
Obzvláště zasaženi jsou mladí lidé, lidé s nízkou kvalifikací a lidé z přistěhovaleckého prostředí.
Nová pracovní místa, která jsou vytvářena, se mohou lišit od pracovních míst, jež kvůli této krizi zanikla.
Některé skupiny obyvatelstva, včetně žen, se stále potýkají se strukturálními problémy při začleňování na trh práce.
Nedostatky v dodavatelských řetězcích a rychle rostoucí ceny energií mohou v určitých odvětvích zpomalit oživení zaměstnanosti.
Klíčovou úlohu při podpoře přizpůsobování se a zmírňování sociálních dopadů, zejména vzhledem k zelené a digitální transformaci, budou proto hrát politická opatření, která usnadňují přechod pracovníků mezi zaměstnáními a opětovné začlenění na trh práce.
Komise předložila doporučení (EU) 2021/402 (7) o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19, v němž členské státy vyzvala k vypracování ucelených souborů politických opatření, která se zaměří na odstranění nedostatků v oblasti dovedností a pomohou jednotlivcům uspět při zelené a digitální transformaci.
Tyto soubory opatření by se měly skládat ze tří složek: i) časově omezených a náležitě navržených pobídek k zaměstnávání a přechodům mezi zaměstnáními, včetně podpory podnikání, ii) příležitostí k prohlubování dovedností a změnám kvalifikace podle potřeb trhu práce a iii) zvýšené podpory ze strany služeb zaměstnanosti.
Bezprostředně po zdravotní a hospodářské krizi je pro soudržnost eurozóny i nadále důležitá sociální ochrana, aby byla zajištěna spravedlivá zelená a digitální transformace.
Vodítkem pro opatření v oblasti zaměstnanosti, dovedností a sociální politiky na podporu hospodářské a sociální konvergence a lepších pracovních a životních podmínek v členských státech zůstává evropský pilíř sociálních práv.
Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv, který byl přijat v březnu 2021, stanoví tři hlavní cíle Unie týkající se i) zaměstnanosti, ii) vzdělávání dospělých a iii) snížení chudoby do roku 2030, k nimž přispějí relevantní politická opatření.
Vedoucí představitelé Unie tyto cíle uvítali na sociální vrcholné schůzce v Portu dne 8. května 2021 a na zasedání Evropské rady ve dnech 24. a 25. června 2021.
(13)
S finanční a politickou podporou Nástroje pro oživení a odolnost navrhly členské státy ambiciózní reformní a investiční plány, jejichž provádění má klíčový význam.
K zajištění rychlého čerpání souvisejících finančních prostředků při současném zamezení duplicitám a překrývání s jinými nástroji Unie bude nezbytné zvýšit kvalitu institucí, zejména posílením správní kapacity.
Členské státy mohou zlepšit rámcové podmínky pro soukromé investice tím, že zlepší podnikatelské prostředí.
Klíčem k zajištění hladkého fungování jednotného trhu bude zachování a posílení odolnosti dodavatelského řetězce na jednotném trhu zjišťováním a řešením nedostatků a překážek v oblasti dodávek, navíc k otevřeným trhům, sbližování norem, větší diverzifikaci, oběhovosti a efektivnímu využívání zdrojů.
Nadále je relevantní též doporučení Rady ze dne 13. července 2021 týkající se hospodářské politiky eurozóny, které vyzývá k další integraci jednotného trhu zboží a služeb, včetně jednotného digitálního trhu, prostřednictvím odstranění zbytečných omezení, posílení dohledu nad trhem a zaručení dostatečných správních kapacit.
(6) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1023 ze dne 20. června 2019 o rámcích preventivní restrukturalizace, o oddlužení a zákazech činnosti a opatřeních ke zvýšení účinnosti postupů restrukturalizace, insolvence a oddlužení a o změně směrnice (EU) 2017/1132 (směrnice o restrukturalizaci a insolvenci) (Úř. věst.
L 172, 26.6.2019, s. 18).
(7) Doporučení Komise (EU) 2021/402 ze dne 4. března 2021 o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE) (Úř. věst.
L 80, 8.3.2021, s. 1).