C 153/4
BG
Официален вестник на Европейския съюз
7.4.2022 г.
(11)
Въпреки че увеличаването на случаите на несъстоятелност до момента остана ограничено, много дружества останаха с по-слаби счетоводни баланси в резултат на кризата с COVID-19, което може да намали способността им да финансират инвестиционни проекти в краткосрочен план и да застраши способността им да изплащат дълговете си.
С напредването на възстановяването, подкрепата следва постепенно да се преустанови и да стане по-целенасочена.
По-слабото използване на дългови инструменти би намалило условните задължения и би спомогнало за запазването на инвестиционния капацитет на предприятията.
Своевременното оттегляне на мерките за подкрепа на политиката представлява намиране на баланс, включващ подкрепата за инвестициите и заетостта и избягване на неуспехи на жизнеспособните предприятия, без да се възпрепятства организираното оттегляне на нежизнеспособните предприятия в средносрочен план.
В този контекст подобряването на достъпа до финансиране за дружествата, укрепването на счетоводните баланси на дружествата и подобряването на капацитета и ефективността на рамките за несъстоятелността са от решаващо значение.
Националните режими в областта на несъстоятелността се различават значително в отделните държави от еврозоната и ще са необходими действия за повишаване на капацитета, за да се повиши ефективността на административната и съдебната система.
Подобряването на нормативната уредба относно несъстоятелността може да допринесе и за по-стабилни счетоводни баланси в банковия сектор, което ще окаже положително въздействие върху предлагането на кредити.
Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на (6) относно преструктурирането и несъстоятелността, която има за цел да се въведат минимални стандарти в държавите членки относно превантивното преструктуриране и опрощаването на задължения за предприемачите, трябва да бъде транспонирана в националното право до 17 юли 2022 г. Освен това интегрирането на капиталовите пазари в Съюза е от ключово значение, за да се предоставят на дружествата алтернативни източници на финансиране в допълнение към банковото кредитиране.
С напредъка по отношение на съюза на капиталовите пазари може да се подобри достъпът до финансиране за предприятията от еврозоната, да се мобилизират дългосрочни инвестиции в нови и екологосъобразни технологии и инфраструктура, да се насърчат капиталовите инвестиции и да се премахнат трансграничните пречки пред инвестициите, включително чрез хармонизиране на някои аспекти на материалното право в областта на производствата по несъстоятелност.
(12)
Въпреки че при заетостта се отчита бързо възстановяване, някои сектори и определени категории работници и региони се очаква да бъдат засегнати в дългосрочен план от кризата с COVID-19 и от силния натиск за екологизиране на икономиката и ускоряване на цифровизацията.
Особено засегнати са младите хора, както и нискоквалифицираните лица и хората с мигрантски произход.
Новите работни места, които се създават, могат да се различават от работните места, които са били загубени поради тази криза.
Някои групи, сред които жените, все още са изправени пред структурни предизвикателства по отношение на интеграцията на пазара на труда.
Затрудненията във веригата на доставки и повишаващите се цени на енергията могат да забавят възстановяването на заетостта в някои сектори.
Поради това мерките на политиката, които улесняват прехода от едно работно място към друго и повторната интеграция на пазара на труда, ще бъдат от ключово значение за подпомагане на приспособяването и смекчаване на социалното въздействие, по-специално в контекста на екологичния и цифровия преход.
Комисията представи Препоръка (ЕС) 2021/402 (7)относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 , в която държавите членки се приканват да разработят съгласувани пакети от политики, съчетаващи мерки, насочени към преодоляване на недостига на умения и помагащи на хората успешно да се ориентират към екологичния и цифровия преход.
Тези пакети ще се състоят от три компонента: i) ограничени във времето и добре замислени стимули за наемане на работа и преход и подкрепа за предприемачеството; ii) възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация, свързани с нуждите на пазара на труда; както и iii) засилена подкрепа от службите по заетостта.
Междувременно социалната закрила продължава да бъде от основно значение за сплотеността на еврозоната в периода след здравната и икономическата криза и с оглед на осигуряването на справедлив екологичен и цифров преход.
Европейският стълб на социалните права продължава да представлява компасът за действия в областта на заетостта, уменията и социалната политика, с които се насърчава възходящото икономическо и социално сближаване и по-добрите условия на труд и живот в държавите членки.
В плана за действие относно Европейския стълб на социалните права, приет през март 2021 г., се определят три водещи цели на Съюза относно i) заетостта, ii) ученето за възрастни и iii) намаляването на бедността до 2030 г., за което ще допринесат съответните действия на политиката.
Тези цели бяха приветствани от лидерите на Съюза по време на социалната среща на върха в Порто на 8 май 2021 г. и от Европейския съвет на 24—25 юни 2021 г.
(13)
Държавите членки разработиха амбициозни планове за реформи и инвестиции с финансовата и политическата подкрепа от МВУ, като тяхното изпълнение е от ключово значение.
Повишаването на качеството на дейностите на институциите, по-специално чрез укрепване на административния капацитет, ще бъде от ключово значение за гарантиране на бързото усвояване на съответните средства, като същевременно се избягва дублирането и намесата в други инструменти на Съюза.
Държавите членки могат да подобрят рамковите условия за частни инвестиции чрез подобряване на бизнес средата.
Запазването и укрепването на устойчивостта на веригата на доставки на единния пазар чрез откриване и преодоляване на недостига на доставки и на участъците с недостатъчен капацитет, наред с отворените пазари, сближаването на стандартите, по-голямата диверсификация, кръговостта и ресурсната ефективност, ще бъдат от ключово значение за гарантиране на гладкото функциониране на единния пазар.
Препоръката на Съвета от 13 юли 2021 г. относно икономическата политика на еврозоната за 2021 г., в която се призовава за по-нататъшно интегриране на единния пазар на стоки и услуги, включително цифровия единен пазар, чрез премахване на ненужните ограничения, засилване на надзора на пазара и гарантиране на достатъчен административен капацитет, продължава да е актуална.
(6) Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за рамките за превантивно преструктуриране, за опрощаването на задължения и забраната за осъществяване на дейност, за мерките за повишаване на ефективността на производствата по преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1132 (Директива за преструктурирането и несъстоятелността) (ОВ L 172, 26.6.2019 г., стр. 18).
(7) Препоръка (ЕС) 2021/402 на Комисията от 4 март 2021 г. относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 (ЕАПЗ) (ОВ L 80, 8.3.2021 г., стр. 1).