C 152/76
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
4.10 Europeiska unionen behöver stärka sina befogenheter om den ska kunna rå på den desinformation som sprids systematiskt av fientliga makter som ofta styrs av regeringarna i vissa tredjeländer, bland vilka framför allt Ryssland, men också Kina, är framträdande.
Ett arbete baserat på uppförandekoder kommer inte att räcka till för att möta detta hot.
De nationella myndigheterna behöver mer stöd från underrättelsetjänsterna, och det vore klokt av regeringarna att dela med sig av sina kunskaper, dock med beaktande av de ovan nämnda problemen i vissa medlemsstater.
4.11 Dessa åtgärder bör också säkerställa att personer med i synnerhet sensorisk, psykosocial eller intellektuell funktionsnedsättning ges tillgång till lättbegriplig information, eftersom de är särskilt mottagliga för falska nyheter.
4.12 Det civila samhället verkar inte ha engagerats i tillräcklig utsträckning.
När kommissionen tar upp parter som skulle kunna spela en roll rör det sig huvudsakligen om plattformar, medier, forskare och faktagranskare.
Företag, i synnerhet som dessa riskerar stora ekonomiska förluster eller ryktesskador till följd av desinformationsspridning, fackföreningar och sammanslutningar måste uppleva att de tillerkänns en viktig roll i kampen mot desinformation.
Det civila samhällets organisationer besitter ett stort förtroendekapital som kan mobiliseras i kampen mot desinformation.
4.13 EESK noterar att det till största delen är engelskspråkigt innehåll som är föremål för insatserna mot desinformation.
Detta beror bland annat på att de flesta plattformarna är av anglosaxiskt ursprung.
Då det verkar finnas ett stort behov i vissa länder (Tjeckien, Polen, de baltiska staterna), vore det önskvärt att stärka de insatser som avser innehåll på andra språk än engelska.
4.14 Kommittén rekommenderar överlag mer förebyggande och proaktiva insatser.
Eftersom det ständigt skapas nya nätverk (som Clubhouse), eftersom alltmer sofistikerade metoder (som deep fakes) används för desinformationssyften och eftersom vissa program utgör ett mellanting mellan plattform och privat meddelandeprogram (såsom Telegram) måste de åtgärder som ska vidtas inledas omedelbart när en ny typ av risk upptäcks.
4.15 Som revisionsrätten beklagade i sin rapport av den 3 juni 2021 saknas det på EU-nivå fortfarande en plan för mediekunnighet som skulle kunna hjälpa civilsamhället att dechiffrera information, oavsett om den sprids online eller av traditionella medier.
En sådan plan, som skulle falla inom medlemsstaternas ansvarsområde, skulle behöva tillämpas från mycket ung ålder, så att de yngsta snabbt lär sig att skilja mellan sant och falskt i den information de nås av. 4.16 EESK konstaterar att många medier, i synnerhet audiovisuella, alltför ofta ger plats åt personer som påstår sig vara vetenskapliga experter för att göra sina uttalanden mer trovärdiga.
En strängare kontroll av de faktiska akademiska meriterna hos personer som bjuds in att uttala sig som experter i medierna rekommenderas särskilt.
Bryssel den 9 december 2021.
Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande