6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/75
3.5 Det konstateras att EU:s medlemsstater inte i tillräcklig utsträckning utbyter information om verifieringen av uppgifter.
Uppgifter som bedömts som falska i en stat kan därför fortsätta cirkulera i en annan.
3.6 I vägledningen noteras att kampen mot desinformation måste intensifieras när det gäller möjligheten att tjäna pengar på desinformation genom digital annonsplacering, exempelvis via Google Ads.
3.7 I koden läggs särskild vikt vid politisk reklam.
Det är alltför ofta oklart vem som är avsändare till politisk reklam, och transparensen avseende den reklam som visas måste förbättras.
Detta går i samma riktning som den föreslagna rättsakten om digitala tjänster (9) (artikel 30).
Kommissionen kommer att lägga fram ny lagstiftning för ökad insyn i politisk reklam. 4.
Särskilda kommentarer 4.1 EESK välkomnar kommissionens goda arbete mot desinformation, i synnerhet att den kontinuerligt intensifierar sina insatser.
4.2
Man får aldrig glömma bort att yttrandefriheten måste skyddas vid insatser mot desinformation.
4.3 Steg har tagits i riktning mot mer strukturerade diskussioner mellan samtliga berörda parter, bland annat genom att man på bred front bjudit in den akademiska världen.
Vi konstaterar att större hänsyn nu tas till nödvändigheten av att fokusera på sektorn för onlinereklam.
4.4 EESK:s huvudsakliga invändning mot vägledningen vad gäller att stärka uppförandekoden om desinformation är att den fokuserar för mycket på innehåll och innehållsmoderering och för lite på de aktörer som sprider innehållet.
Innehåll ändras ständigt och de plattformar som används utvecklas, men huvudaktörerna förblir i allt väsentligt desamma, och bevekelsegrunderna förändras inte.
Det krävs en strategi där man arbetar mer för att förebygga än för att avhjälpa problemen och där kommissionen prioriterar insatser som angriper orsakerna snarare än konsekvenserna.
4.5 Bakom bilden av ett antal ideologer, sekter eller fanatiker finns en extremt lönsam affärsverksamhet baserad på desinformation.
Utan att veta om det spenderar europeiska företag över 400 miljoner euros på webbplatser som sprider desinformation (10).
Eftersom vi vet att de största källorna till desinformation syftar till ekonomisk vinning, bland annat genom sökmotoroptimering som gör det möjligt få in stora summor pengar på onlinereklam, men också genom en särskild ställning som berättigar till offentligt stöd, bör kommissionen främja en uppsättning ekonomiska och finansiella verktyg som kan användas för att bekämpa desinformationen redan vid källan.
4.6 EESK konstaterar att många plattformar inte i tillräcklig utsträckning offentliggör de metoder de använder för att hantera desinformation och att detta är till nackdel för samtliga europeiska aktörer i deras arbete med att bekämpa desinformation.
Kommittén välkomnar samtidigt att vissa plattformar (YouTube) verkar ha tagit problemet på allvar.
4.7 Den makt som de största plattformarna (Facebook, Twitter) besitter får inte skymma sikten för det faktum att den mest effektiva desinformationsspridningen främst sker via verktyg som är mindre kända för allmänheten, såsom VKontakte, Rumble, Odysee, Gab eller Parler.
Dessa mindre plattformar har färre användare, men kan på ett enklare sätt inrikta sig på specifika målgrupper efter region, ålder eller någon annan parameter.
Dessa plattformar saknar också ekonomiska resurser att bekämpa den desinformation som de sprider, alternativt ser de ingen poäng i att göra det, och gömmer sig bakom yttrandefriheten.
Desinformationen kommer ofta från mer konfidentiella plattformar, och sprids sedan snabbt till en större publik (11).
4.8 EESK anser att den europeiska insatsen är för splittrad och saknar samordning.
De strukturer som finns framstår som alltför åtskilda; det gäller t.ex. de två huvudenheterna Europeiska observatoriet för digitala medier och East Stratcom.
Inrättandet av en permanent arbetsgrupp där den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga) deltar, borde underlätta informationsutbytet.
EESK befarar dock att dessa möjligheter att agera kan vara för svaga i förhållande till fenomenets omfattning.
4.9 Ett bättre samarbete mellan medlemsstaterna måste komma till stånd snarast.
Samtidigt måste EU ta hänsyn till att mediefriheten, som inte kan skiljas från yttrandefriheten, i nuläget är hotad i flera medlemsstater.
Detsamma gäller dessa staters rättssystem.
Detta har rimligen en negativ inverkan på de berörda ländernas förmåga att samarbeta kring t.ex. faktagranskning på ett sätt som både är fruktbart och ligger i linje med unionens värderingar och då i synnerhet rättsstatsprincipen.
Varje insats som syftar till att bekämpa desinformation kan få mycket stora konsekvenser för de grundläggande rättigheterna, som måste garanteras och försvaras i alla medlemsstater.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final.
Europeiska kommissionen.
Förslag till förordning om en inre marknad för digitala tjänster, 15 december 2020.
Claudia Cohen, ”Des marques financent, malgré elles, la désinformation”, Le Figaro, 5 augusti 2021.
Institute for public relations, ”Combating foreign disinformation on social media”, Rand corporation, 28 juli 2021.