C 152/70
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
4.10 Ramen har lett till utformningen av ett självbedömningsverktyg som företag kan använda för att ta reda på vilka områden som kan förbättras.
4.11 Initiativet utgör också grunden för en digital plattform som lyfter fram god praxis.
Ramen med fyra pelare innehåller konkreta exempel på mål, delmål, indikatorer och mått som särskilt valts ut för livsmedelsföretag, i linje med Agenda 2030.
Den kan dessutom hjälpa företag att fastställa sina nyckelutförandeindikatorer, investerare att övervaka de åtgärder som vidtas och de framsteg som görs av livsmedelsföretagen samt de som utarbetar hållbarhetsrapporter att utforma sina rapporter.
Med tanke på specifika delsektorers särskilda omständigheter har ramen anpassats till små jordbruksföretag, vattenbruksföretag och vinproducenter.
5.
Politisk ram för livsmedelsföretagens anpassning till målen för hållbar utveckling 5.1 EESK välkomnar EU:s uppförandekod för ansvarsfulla affärs- och marknadsföringsmetoder som en viktig del av genomförandet av från jord till bord-strategin.
De flesta involverade parter betraktar utarbetandet av den frivilliga koden på det hela taget som en värdefull process som har fört partnerna i livsmedelskedjan närmare varandra.
Initiativet utgör en utgångspunkt och bör fortsätta att fungera som en samarbetsplattform för ansvarsfulla affärs- och marknadsföringsmetoder.
5.2 EESK betonar dock, även på grundval av återkoppling från företag och berörda parter, begränsningarna med en frivillig strategi och betonar behovet av att införa regleringar och lagstiftning för att säkerställa en snabb omställning till hållbarhet.
Detta innefattar även en översyn av konkurrensreglerna för att främja samarbetet och hållbarheten ytterligare i hela försörjningskedjan.
5.3 EESK betonar dessutom att uppförandekoden är svag när det gäller den sociala dimensionen och beklagar att den sociala dialogen inte nämns.
Den sociala dialogen är mycket viktig och arbetsmarknadens parter bör involveras i hela kedjan.
Vägen till hållbarhet bör också ha en positiv inverkan på löner och arbetsvillkor.
5.4 Koden saknar dessutom åtgärder för att göra hälsosamma och hållbara livsmedel mer överkomliga.
Ekonomiskt överkomliga hälsosamma och hållbara livsmedel skulle hjälpa konsumenterna att välja hälsosamma och hållbara kostvanor.
5.5 Uppförandekoden saknar en robust övervakningsmekanism för att bedöma åtagandenas relevans, genomförande och effekt.
En sund översynsprocess för genomförandet av uppförandekoden i praktiken måste införas för att övervaka huruvida de enskilda åtagandena och löftena när det gäller målsättningarna uppfylls.
Erfarenheterna visar att endast sådant som mäts och övervakas blir gjort.
Ett starkare engagemang från det civila samhället (social dialog) kommer sammantaget också att vara avgörande för framgången.
Ett europeiskt livsmedelspolitiskt råd med flera parter och på flera nivåer, såsom föreslagits av EESK i tidigare yttranden (22), skulle bland annat kunna underlätta det civila samhällets engagemang i övervakningen av uppförandekoden.
5.6 Hittills är det huvudsakligen större och multinationella företag som har anslutit sig till uppförandekoden.
En gynnsam miljö måste skapas för att stödja och underlätta ett starkare engagemang för agendan för målen för hållbar utveckling hos små och medelstora företag som en prioritering för EU:s livsmedelspolitik.
Medan större företag ofta har sina egna hållbarhetsavdelningar tycks små och medelstora företag ofta ha begränsade resurser och begränsad kapacitet att införliva hållbarhet i sin affärsverksamhet.
5.7 Kommittén hänvisar till slutsatserna i sina tidigare yttranden där vi efterlyser en rättvisare livsmedelskedja och uppmärksammar hur väl försörjningskedjan för livsmedel fungerar i Europa, med tryggad tillgång till livsmedel av hög kvalitet för alla medborgare varje dag.
För att främja mer hållbara och resilienta livsmedelssystem måste medlemsstaterna snabbt genomföra EU-direktivet om otillbörliga handelsmetoder och andra stödåtgärder (23).
(22) (23)
EESK:s yttrande ”Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU”, (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18), och EESK:s yttrande ”Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).
EESK:s yttrande ”Mot en rättvis livsmedelskedja”, (EUT C 517, 22.12.2021, s. 130).