C 152/68
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
3.6 Tänka om kring finansieringen 3.6.1 Livsmedelssystemen behöver analyseras av finansinstitut med perspektiv som är i linje med sektorns särdrag.
Livsmedelsföretagen kan inte behandlas enligt samma kriterier som andra sektorer, vilket har varit fallet under lång tid, eftersom tillgången till krediter och räntabiliteten inte återspeglar hållbarhetskriterier på lång sikt.
Detta är ännu viktigare om vi tar hänsyn till livsmedelsföretagens genomsnittliga storlek och hållbarhetens ökande relevans.
För små och medelstora företag är det svårare att få tillgång till finansiering och rapportera om hållbarhetsresultat.
3.6.2 När det gäller hållbara finanser för små och medelstora företag bör det betonas att byråkratiska och komplexa tekniska granskningskriterier för taxonomin skulle kunna utgöra ett hinder för företag – särskilt små och medelstora företag – att slå in på eller fortsätta på vägen mot hållbarhet.
3.7 Inriktning på små företag 3.7.1 Ansvarighetsramar och övervakningsmekanismer lämpar sig vanligtvis väl för stora företag.
Detta är också fallet på hållbarhetsområdet.
3.7.2 De europeiska livsmedelssystemen utgörs huvudsakligen av små och medelstora företag.
Detta innebär att särskilt stöd behövs för att stödja livsmedelsföretag genom omställningsfasen.
Stödet innefattar införande av självbedömnings­ verktyg, främjande av nätverkande mellan företag, utbildningsprogram om entreprenörskap och hållbarhet, inrättande av praktikgemenskaper, främjande av god praxis, enklare tillgång till innovationsekosystem, skattemässiga och ekonomiska incitament till att växa samt enklare tillgång till marknader och marknadsinformation.
3.7.3 Tillhandahållande av stöd och vägledning, bland annat om it-hårdvara och programvara, kan främja utveckling och konsolidering av små och medelstora företag i leveranskedjan och en bättre integrering av målen för hållbar utveckling i deras strategier.
3.8 Riktmärkning: självbedömning, övervakning, engagemang och dialog 3.8.1 Självbedömningsverktyg är avgörande för anpassningen till Agenda 2030 för alla företag.
Sådana verktyg måste stödja företag av alla storlekar utan att straffa de minsta företagen.
3.8.2 För större företag behövs mer övergripande och standardiserade metoder för att möjliggöra jämförelser.
För små företag måste särskilt stöd säkerställas.
Med tanke på sektorns särskilda omständigheter är en nära dialog med olika aktörer inom livsmedelssystemet (företag, institutioner, investerare, konsumenter och innovatörer) avgörande.
3.9 Allmänhetens engagemang 3.9.1 Med tanke på livsmedlens samhällsroll och deras effekter på miljön och social hållbarhet bör medborgarna rådfrågas vid utformningen av europeisk, nationell och regional politik samt affärsstrategier.
Medborgardeltagande är särskilt viktigt på lokal nivå för att närmare koppla livsmedel till livet i städerna och regionerna (18).
Lokal livsmedelspolitik bidrar också till att uppnå detta eftersom man då kan tillämpa en helhetsstrategi på livsmedel, dra nytta av lokala särdrag och främja initiativ för gemensamt skapande.
3.9.2 Exemplet med LEADER (19) visar att lokala aktionsgrupper kan bidra på ett effektivt sätt i detta hänseende.
Inrättandet av livsmedelspolitiska råd är ett annat exempel som visar att medborgardeltagande leder till mer hållbara lösningar.
(18) (19)
EESK:s yttrande ”Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU”, (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18), och EESK:s yttrande ”Från jord till bord: en strategi för hållbara livsmedel”, (EUT C 429, 11.12.2020, s. 268).
https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en