6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/67
3.3.2 Kommissionen har åtagit sig att främja hållbara livsmedelssystem i Europa och internationellt.
Detta kan endast uppnås om lagstiftningsramen sörjer för verkligt lika villkor mellan EU-företag som producerar hållbara livsmedel och företag från tredjeländer, så att en stark, resilient och hållbar produktion är möjlig.
Inom EU:s handelspolitik måste det säkerställas att importerade varor uppfyller Europas höga normer när det gäller social och miljömässig hållbarhet.
Handelsavtal är avgörande för att säkerställa lika villkor mellan den inre marknaden och importer, värna konkurrenskraften (14) för producenter av hållbara livsmedel i EU och garantera en skälig inkomst.
3.4 Väl utformade leveranskedjors roll: förbättrade förpacknings- och logistiksystem för att uppnå målen om klimatneutralitet 3.4.1 När det gäller i hög grad globala försörjningskedjor är lokal anskaffning, bland annat genom en mångfald av leverantörer, viktig för att minska livsmedelsvärdekedjornas miljöpåverkan, inte minst när det gäller logistik, och främja lokala ekonomier.
Till följd av covid-19-krisen betraktas lokala livsmedel i allt större utsträckning som synonyma med kvalitet och konsumenterna fokuserar allt mer på denna aspekt.
Dessutom förefaller en god balans mellan importerade och lokalt producerade livsmedel vara en lämplig strategi för att uppnå robustare och mer resilienta livsmedelssystem.
3.4.2 Hållbara förpackningar som består av biologiskt nedbrytbara och återanvändbara material främjar återvinning bland konsumenterna.
Den kemiska industrins nya rön och integreringen av dessa i affärsmetoderna ger upphov till innovativa lösningar på miljöproblem.
Grupper av fullständigt biologiskt nedbrytbara och komposterbara bioplaster finns redan och har tagits fram av biomassa från jordbruket, vilket skapar ett helt cirkulärt flöde.
Ibland bidrar biologiskt nedbrytbara material även till längre livslängd, vilket medför ett ännu större mervärde.
3.4.3 Minskade indirekta utsläpp från livsmedelskedjan kan även uppnås genom att ställa om till logistikfordon med liten påverkan, skapa effektivare, bättre organiserade och i förekommande fall kortare försörjningskedjor, stärka lokala livsmedelsbutiker, sprida digitaliseringen mer allmänt och förbättra logistikinfrastrukturen.
3.5 Främja utbildning och transparent märkning 3.5.1 Mer ansvarsfull konsumtion och större uppmärksamhet från offentliga myndigheters, företags och konsumenters sida på hållbara och hälsosamma kostvanor, såsom Medelhavskosten, är avgörande för att uppnå mer hållbara livsmedelssystem (15).
Det handlar också om att bättre förstå de ekologiska förhållandena och livsmedlens ”värde”: konsekvenserna av livsmedelsförluster och matsvinn, de regionala ekonomiska kretsloppens roll, transportlogistik, vikten av strategisk självförsörjning av livsmedel osv.
3.5.2 Utbildningssystemen är avgörande för att främja en sådan förändring (16).
Livsmedelsföretag kan även spela en viktig roll om de åtar sig att upplysa konsumenter, och särskilt barn, om betydelsen av hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion.
De måste fortsätta sina insatser för att få till stånd hållbarare och hälsosammare produkter (17).
De bör även anta uppförandekoder för ansvarsfulla marknadsföringsmetoder.
Livsmedelsföretag kan även främja en hälsosam och hållbar livsstil genom sin märkning, och sina marknadsföringskampanjer, sociala medier, företagsmatsalar och policyer för företagskommunikation.
Märkningsmetoder bör betona varje produkts bidrag till hälsosamma och hållbara kostvanor.
I detta sammanhang skulle ett transparent regelverk för märkning av livsmedelsprodukter hjälpa konsumenterna att fatta välgrundade och mer hållbara köpbeslut.
(14)
(15) (16) (17)
”För att en heltäckande europeisk livsmedelspolitik verkligen ska vara relevant för de europeiska konsumenterna är det [...] viktigt att livsmedel som produceras på ett hållbart sätt i EU är konkurrenskraftiga.
Detta innebär att den europeiska jordbruksbaserade livsmedelssektorn kan leverera livsmedel till konsumenter till priser som inkluderar extra kostnader för sådana kriterier som hållbarhet, djurskydd, livsmedelssäkerhet och näring, men också en rimlig avkastning för jordbrukarna, samtidigt som den behåller sin ställning som det alternativ som föredras av de allra flesta konsumenterna.”
Punkt 5.8 i yttrandet ”Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU”, EUT C 129, 11.4.2018, s. 18.
EESK:s yttrande ”Att främja hälsosamma och hållbara kostvanor i EU” (EUT C 190, 5.6.2019, s. 9).
EESK:s yttrande ”Att främja hälsosamma och hållbara kostvanor i EU” (EUT C 190, 5.6.2019, s. 9).
EESK:s yttrande ”Att främja hälsosamma och hållbara kostvanor i EU” (EUT C 190, 5.6.2019, s. 9).