6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/57
1.9 OSSE är en hörnsten i den alleuropeiska säkerhetsstrukturen och bör därför stärkas för dialogen med Ryssland.
Nord Stream 2-projektet måste läggas på hyllan så länge som Ryssland bryter mot folkrätten i Ukraina, eftersom Moskva annars kommer att förfoga över ytterligare påtryckningsmedel mot östeuropeiska länder.
1.10 Den europeiska säkerhetsstrukturen måste stärkas tillsammans med Nato.
En intern dialog om värden bör också föras inom Nato.
1.11 Samarbetet inom det transatlantiska civila samhället måste stärkas ytterligare.
Här är den gemensamma dialogen om medborgerliga rättigheter, motståndskraft mot desinformation, mediefrihet, klimatåtgärder, sociala rättigheter och konsumentskydd samt demokratifrämjande, som EESK säkerställer i EU, särskilt viktig.
På lång sikt kan det transatlantiska partnerskapet övergå i transatlantisk integration.
2.
Rättsstatsprincipen och den fria världsordningen 2.1 EESK noterar en oskiljaktig koppling mellan en fri världsordning och demokratiska rättsstater.
Om demokratiska aktörer som styrs av rättsstatsprincipen förlorar makt i förhållande till auktoritära eller totalitära aktörer kan en fri världsordning inte upprätthållas.
Omvänt gäller att om merkantilism och protektionism ersätter regelbaserad frihandel kommer de krafter som ifrågasätter den fria och demokratiska rättsstaten också att vinna terräng på nationell nivå.
2.2 EESK anser att en fri världsordning är en förutsättning för regelbaserad, rättvis och hållbar handel, uppnåendet av klimatmålen från Paris och FN:s mål för hållbar utveckling, social rättvisa och lika möjligheter, jämställdhet och icke-diskriminering.
En världsordning som bygger på den starkes rätt, på avskärmning, strävan efter självförsörjning och makthierarkiska handelsförbindelser kan varken frambringa eller stärka kreativt och innovativt entreprenörskap med varaktiga ekonomiska framgångar eller förverkliga ambitiösa miljö- och socialpolitiska mål.
2.3 EESK stöder därför en förstärkning av de grundläggande reglerna för samspelet mellan stater, genom FN och dess underorganisationer, och välkomnar idén om en allians mellan alla demokratier, eftersom det var tack vare Förenta staternas demokratiska inflytande som internationella institutioner över huvud taget kunde inrättas efter andra världskriget, och endast med ett demokratiskt Förenta staterna som är öppet mot omvärlden har de också en framtid.
2.4 Kommittén är självkritisk till att inte bara den europeiska politiken utan även det organiserade civila samhället i Europa under alltför lång tid efter det kalla krigets slut tog för givet att de stadfästa universella värdena demokrati och rättsstatsprincipen var säkrade för långt tid framöver.
Det finns dock mäktiga aktörer i världen som, trots att de är bundna av dessa värden enligt folkrätten, fundamentalt ignorerar dem i praktiken.
Bevarandet av vår värdebaserade ordning kan inte tas för givet.
2.5 De värden som bär upp demokratiska stater och förbund av stater som styrs av rättsstatsprincipen präglar den multilaterala ordning som EU alltjämt verkar för, även om dess eget inflytande har blivit ännu mer begränsat.
Värdena har sina rötter i uppdelningen mellan värdslig och andlig makt, Magna Charta, habeas corpus och FN:s generalförsamlings allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna.
De är en grundläggande förutsättning för den liberala demokratin och rättsstatsprincipen.
EU och Förenta staterna och de liberala demokratier som är allierade med dem delar dessa värden.
I artikel 30 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna står uttryckligen följande: ”Ingenting i denna förklaring får tolkas som att det innebär en rätt för en stat, en grupp eller en enskild person att ägna sig åt en verksamhet eller att utföra en handling som syftar till att omintetgöra någon av de rättigheter eller friheter som anges i förklaringen.”
2.6 Det som liberala demokratier har gemensamt är att deras existens är oupplösligt förbunden med ett pluralistiskt, oberoende och dynamiskt civilt samhälle.
3.
De transatlantiska förbindelsernas betydelse för Europas plats i världen 3.1 De geopolitiska förändringarna under de senaste två årtiondena har allvarligt skadat den fria världsordningen och kraftigt försvagat viktiga internationella organisationer.
De dominerande krafterna har varit den alltmer aggressivt agerande makteliten i Folkrepubliken Kina och en farligt växande isolationism från Förenta staternas sida.
3.2 Förenta staterna kan inte på egen hand bevara den fria världsordningen, med tanke på de sociala spänningarna i landet och utmaningens globala dimension.
Den amerikanska befolkningen ställer sig ytterst skeptisk till kostsamma militära insatser i avlägsna delar av världen.
Afghanistan belyser på ett brutalt sätt det akuta behovet av en ny, trovärdig strategi från de liberala demokratiernas sida och, för att avlasta Förenta staterna, ett större europeiskt engagemang.
Detta får inte begränsa sig till, men måste omfatta, militär förmåga.