6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/51
1.6 EESK poängterar att ekonomiska och miljömässiga framgångar i första hand uppnås och genomförs där människor bor.
Det är här utmaningarna med klimatskyddsåtgärderna kan föregripas och utformas gemensamt.
Det är här som nya idéer kan uppstå och omvandlas industriellt till produkter och tjänster som är globalt konkurrenskraftiga.
1.7 ”Omställningsvägar”, i den form som de beskrivs i EU:s uppdaterade industristrategi och diskuteras i EU:s industriforum, ger medborgarna stöd och vägledning.
På regional nivå ser dock de specifika utgångspunkterna mycket olika ut, och det behövs olika strategier för att uppnå det övergripande målet.
EESK uppmanar därför kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt dessa olika krav när man fastställer ramen och utformar EU:s industristrategi, så att den ger utrymme åt flexibilitet när regionala och sektoriella behov ska tillgodoses.
1.8 Subsidiaritetsprincipen måste ses som en betydande resurs i genomförandet av den ”rättvisa omställningen”.
Det är i regionerna och storstadsområdena som man är mest medveten om sina problem och möjligheter.
EESK anser därför att de bindande mål och principer för EU:s industripolitik som man gemensamt har enats om på EU-nivå bör definieras tydligt.
Det är viktigt att vara medveten om att genomförandet i regioner och storstadsområden måste bygga på subsidiaritetsprincipen.
1.9 Omständigheter och förmågan att ta itu med klimat- och miljömålen samt de sociala målen ser mycket olika ut.
Medan vissa industrier och företag kan uppnå målen relativt enkelt kan andra ha det desto svårare att röra sig i rätt riktning.
Svagare regioner och vissa industrier behöver därför särskild uppmärksamhet och specifikt stöd.
Eftersom det övergripande målet gäller hela värdekedjan är det viktigt att först inrikta sig på snabbare effekter och mer långtgående förändringar.
1.10 Detta är den princip med vilken företag kan återta sin konkurrenskraft, ekonomiskt och hållbarhetsmässigt, med hjälp av engagerade entreprenörer och företagsledare samt välutbildade och yrkeskunniga arbetstagare.
Små och medelstora företag spelar en viktig roll i detta.
En agenda för humankapital är en förutsättning för en framgångsrik omställning för företagen.
1.11 Medlemsstaterna bör med logistiskt och ekonomiskt stöd från Europeiska unionen stärka strukturella och processinriktade offentliga investeringar med hjälp av tjänster av allmänt intresse som är inriktade på att kontinuerligt förbättra förutsättningarna för sådan industriell och social utveckling som kan öka kapaciteten, på såväl regional som lokal nivå, att hantera miljömässiga, tekniska, ekonomiska och sociala utmaningar på ett verkningsfullt sätt.
1.12 EESK anser att EU:s industristrategi bör föregripa och motverka ökad fattigdom och ojämlikhet.
Därför måste den gröna given åtföljas av en integrerad ”social giv”.
Resurser bör alltså kanaliseras dit de behövs mest.
En heltäckande EU-politik om hållbarhet måste i högre grad främja rättvisa och deltagande i ekonomin till gagn för människor och regioner (3).
Det civila livet och arbetslivet i EU bör uppfylla kravet på att skapa hållbarhet, baserat på inkluderande och hållbar tillväxt, anständigt arbete och social rättvisa (4).
1.13 EESK stöder omställningen till en cirkulär ekonomi som sätter stopp för slöseri med icke-förnybara resurser och minskar det internationella beroendet.
Detta bör också vara en viktig del av EU:s industristrategi.
Följaktligen bör ramvillkoren ändras för så att de skapar konkurrensfördelar för företag som följer principerna för en cirkulär ekonomi.
2.
Rättvis omställning som en möjlighet till industriell återhämtning och tillväxt 2.1 Den gröna given ställer upp ett tydligt och politiskt bindande mål: växthusgasutsläppen inom EU ska minskas med totalt 55 % fram till 2030.
Detta konkretiseras genom de åtgärder som kommissionen föreslår i sitt 55 %-paket, som presenterades i juli 2021.
Därmed finns det inte längre något utrymme för tolkning.
Ett rättvist internationellt handelssystem måste se till att företagen kan förbli konkurrenskraftiga globalt samtidigt som de uppnår målen för den gröna given.
Detta inbegriper ett gränsöverskridande och transkontinentalt system för koldioxidjustering, något som ger incitament för handelspartnerna att ansluta sig till den klubb av länder som respekterar planetens begränsningar.
(3) (4)
EESK:s förslag till återuppbyggnad och återhämtning efter covid-19-krisen, 11.6.2020 (EUT C 311, 18.9.2020, p. 1).
EESK:s resolution om Europeiska kommissionens arbetsprogram för 2022, 09.06.2021 (EUT C 341, 24.8.2021, p. 1).