6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/47
3.10 EESK menar att insatser bör göras för att samordna det stöd som tillhandahålls genom faciliteten för återhämtning och resiliens för att omvandla de resurs- och energiintensiva industrierna med befintliga offentlig-privata finansierings­ program såsom SPIRE (det offentlig-privata partnerskapet om hållbara industriprocesser genom resurs- och energi­ effektivitet) eller CSP (partnerskapet för rent stål).
Industriallianser bör fungera som plattformar för främjande av långsiktiga synergieffekter mellan projekt som finansieras genom faciliteten och befintliga EU-program, med syftet att driva på omvandlingen av dessa industrier.
3.11 Det har konstaterats att det finansiella stödet från faciliteten för återhämtning och resiliens måste åtföljas av en ambitiös skattereform.
Den bör anpassas till överenskommelsen i Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om att säkerställa att företag med stora vinster omfattas av en effektiv bolagsskattesats på 15 % från och med 2023.
3.12 Det främsta syftet med att betala ut bidrag till företag bör vara att bibehålla den internationella konkurrenskraften hos EU:s industri och samtidigt uppfylla EU:s sociala, ekonomiska och miljömässiga normer för att säkerställa att den gröna och den digitala omställningen gynnar EU:s medborgare.
3.13 Såsom framhålls ovan kommer EU:s återhämtningsplan att vara avgörande för de resurs- och energiintensiva industriernas omvandling, samtidigt som den kommer att bidra till förändringar inom andra ekonomiska sektorer i samband med den gröna och den digitala omställningen.
Denna omfattande omställning kommer att kräva långsiktiga anpassnings- och övergångsperioder, i synnerhet vad gäller alla frågor som rör humankapital.
Kommittén förordar bestämt att tillämpningstiden för investeringsmekanismerna förlängs efter 2026 och att starka och tydliga kopplingar fastställs mellan dem.
4.
Särskilda kommentarer EESK uppmanar medlemsstaterna och industrin att lägga fram investeringar och reformer med största möjliga omvandlingseffekter när det gäller att uppnå de slutliga målen inom de centrala flaggskeppsområden som kommissionen fastställt.
Man får inte bortse från att de kostnader som är förknippade med att uppnå målen i samband med den gröna och den digitala omställningen måste vara rimliga för samhället som helhet.
4.1 NYA ENERGIKÄLLOR – ren teknik och förnybar energi 4.1.1 Den industriella omställningen kommer inte att kunna uppnås om inte energiomställningen genomförs.
Minskningar av koldioxidutsläppen inom industrin kommer att vara direkt beroende av tillgången till tillräckligt med ekonomiskt överkomliga koldioxidsnåla energikällor, som möjliggör industriproduktion med låga koldioxidutsläpp.
Att säkerställa tillräcklig produktion av koldioxidfri energi på ett tillförlitligt sätt kommer att vara avgörande för att klimatmålen och de digitala målen ska kunna uppnås.
Likaså krävs mycket omfattande investeringar för att utveckla eller skapa den infrastruktur som behövs för att transportera, lagra och distribuera dessa exempellösa volymer koldioxidsnål energi.
Genomförandet av de nationella återhämtningsplanerna, särskilt de föreslagna reformerna, bör inriktas på att säkerställa energipriser som är konkurrenskraftiga, stabila och förutsägbara för att begränsa de effekter som höga energipriser har på inflationen, som skulle kunna äventyra återhämtningen i de resurs- och energiintensiva industrierna och samhället i stort.
4.1.2 EESK håller med om att teknisk neutralitet är en nödvändighet när de nationella återhämtningsplanerna genomförs: all koldioxidsnål teknik (förnybar energi, förnybar vätgas, fusionsreaktorer osv.) måste ingå i denna omställning, under förutsättning att de är förenliga med klimatmålen för 2030 och 2050 samt FN:s mål för hållbar utveckling.
Ingen teknik bör uteslutas godtyckligt eller på förhand.
Kriterierna för resursfördelning bör inriktas på att säkerställa konkurrenskraftiga energipriser för slutkonsumenterna, oavsett teknik.
4.1.3 Det kan därför krävas att man överväger inte bara att kombinera olika konkurrenskraftiga förnybara energikällor utan även att kombinera dem med teknik för avskiljning, lagring och användning av koldioxid, detta utan att man bortser från den roll som sammanlänkning av energinät mellan olika medlemsstater kommer att spela.
Det måste finnas tillräckligt med enhetlig reglering för att skapa affärsmässiga förutsättningar för investeringar och för att denna teknik ska kunna tillämpas.
4.1.4 Utöver tillgången till energi och tekniska lösningar till överkomliga priser måste energieffektiviteten beaktas ordentligt.
I alla scenarier som beskrivs i EU:s långsiktiga strategi för minskade utsläpp vad gäller att uppnå klimatneutralitetsmålen för 2050 tillmäts energibesparingar en viktig roll (1).
Omställningen till en mer cirkulär ekonomi är också avgörande när det gäller att minska energi- och resursförbrukningen inom de resurs- och energiintensiva industrierna.
(1)
https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-longterm-vision_en.