C 152/30
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
förbises i den officiella statistiken, eftersom de antingen inte ansöker om arbetslöshetsförmåner eller inte registrerar sig hos arbetsförmedlingar och i stället tjänar sitt uppehälle genom skenbart egenföretagande, genom att arbeta för en plattform eller i den svarta ekonomin.
Man kan därför anta att de verkliga siffrorna kan vara ännu värre än de som Eurostat rapporterat.
3.2 Covid-19-krisen har dessutom ytterligare förvärrat situationen för unga som varken arbetar eller studerar.
Antalet unga i Europa som varken arbetar eller studerar är oroväckande, särskilt i länder som Italien, Grekland, Bulgarien och Rumänien, och tilltar på nytt till följd av skolavhopp, brist på lämplig vägledning, förlorade arbetstillfällen och brist på sysselsättningsmöjligheter.
Denna grupp av utsatta ungdomar löper större risk att drabbas av marginalisering, fattigdom och permanent utestängning från arbetsmarknaden.
3.3 Unga som varken arbetar eller studerar är en bred kategori som omfattar människor i många olika situationer, bland annat arbetslösa, unga som hoppat av skolan och alla de unga med högskoleexamen som fortfarande inte hittat något jobb och förlorat hoppet, samt andra ungdomar som står utanför arbetskraften av andra skäl.
De arbetslösa är endast en undergrupp till den bredare kategorin unga som varken arbetar eller studerar, och överlappningen mellan grupperna varierar över tid och från land till land (8).
3.4 En hög andel unga som varken arbetar eller studerar är en stor förlust för våra ekonomier och samhällen.
Känslan av besvikelse eller utestängning hos de berörda personerna innebär också en stor politisk risk för stabiliteten i våra demokratiska samhällen.
Utbildningssystemens och de sociala trygghetssystemens oförmåga att förhindra fenomenet eller minska antalet unga som varken arbetar eller studerar tyder på att det saknas en effektiv politik med brett stöd för att främja lika möjligheter i hela Europa.
3.5 Krisen drabbar särskilt arbetstagare med atypiskt arbete och olika typer av anställningsformer (9) (tillfälligt arbete, voucherbaserat arbete, plattformsarbete, gigarbete och samarbeten mellan egenföretagare osv.)
(10), och tyvärr finns det en övervägande andel unga i dessa arbetsformer.
Sådant arbete kan vara lågavlönat, med oregelbundna arbetstider, dålig anställningstrygghet och med begränsat eller inget socialt skydd (betald ledighet, pension, sjukledighet osv.).
Det ger ofta inte rätt till arbetslöshetsförmåner eller till de statliga systemen för korttidsarbete (11).
Detta slags arbete finns främst i sektorer och branscher som drabbats särskilt hårt av covid-19-pandemin, såsom turist-, grossist-, detaljhandels-, logi- och livsmedelssektorerna (12).
Å andra sidan kan nya arbetsformer innebära en möjlighet för ungdomar som bor på landsbygden eller i avlägsna områden, eller för unga med funktionsnedsättning, studenter och unga föräldrar, och anständiga löner och social trygghet är därför nödvändigt.
3.6 Perifera hinder för sysselsättning, såsom mobilitet, digital kompetens, hälsa och otrygga levnadsvillkor, inklusive brist på bostäder eller socialförsäkringsskydd, bör kartläggas och beaktas i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna.
EESK menar att medlemsstaterna skulle kunna bevaka dessa hinder för ungdomars inträde på arbetsmarknaden i kvalitativa och kvantitativa termer och lägga fram konkreta förslag på hur de kan åtgärdas i sina respektive nationella planer för återhämtning och resiliens.
4.
Särskilda kommentarer 4.1 Återhämtningen efter covid-19 bör ses som en möjlighet.
Ekonomin har hamnat i gungning och även arbetsmarknaden.
4.2 De nationella återhämtnings- och resiliensplanerna utgör en unik möjlighet att driva på och stödja förändringar, och denna möjlighet måste tillvaratas med hjälp av inkluderande styrning, vilket kräver dialog, öppenhet och insyn.
De åtgärder som finansieras inom ramen för de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna bör omfatta de lokala myndigheterna, arbetsmarknadens parter och det civila samhället, inbegripet ungdomsorganisationer, för att upprätta en deltagandebaserad styrning som kan skapa samförstånd, förtroende och en känsla av rättvisa när det gäller dessa planer.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R. och Picarella, F. (2021), ”Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation”, Europaparlamentet, Luxemburg.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.
https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.
Eurofound (2021), ”COVID-19: Implications for employment and working life”, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.
Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. och Vanhercke B. (2017), ”Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe”.