6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/23
3.7 Många volontärer runtom Europa deltar i verksamhet som ligger i linje med kommissionens långvariga EU-projekt (som är av avgörande betydelse för Europas framtid, t.ex. när det gäller vaccinering, digitalisering, klimatfrågor, ekonomiska reformer, kärnkraftsdebatten, arbetsmarknadsreformer osv.).
Eftersom medborgarna måste få en saklig och opartisk förståelse för de viktigaste förslagen från EU-institutionerna innan de kan stödja dem uppmanar EESK kommissionen att aktivt stödja sådan volontärverksamhet som kan bidra till att man vinner medborgarnas stöd för viktiga EU-projekt, bland annat genom att minska risken för falsk och vinklad information.
3.8 Ökningen av projektfinansiering genom fasta belopp och schablonbelopp bör möjliggöra att frivilligarbete kan betraktas som medfinansiering för EU-bidrag.
Detta fungerar emellertid inte väl i praktiken eftersom arbetstiden i allmänhet inte kan tas med i organisationens redovisning.
Dessutom kräver många myndigheter som hanterar EU-bidrag att betalningsbevis ska läggas fram för hela beloppet för fasta belopp och schablonbelopp, något som strider mot intentionen och finansieringsstrategin som beräkningsmetod.
EESK upprepar sina uppmaningar i detta avseende, som gjordes i de yttranden som antogs 2006 (11) och 2013 (12), och beklagar att dessa ännu inte har genomförts fullt ut.
EESK noterar att Europarådets finansieringsprogram har en mekanism för att inkludera volontärernas arbetstid som medfinansiering för deras bidrag.
3.9 EESK stöttar till fullo tävlingen ”Europeiska huvudstaden för frivilligarbete” (13) som lanserades av europeiska volontärcentrumet 2013 som en del av arvet efter EYV2011, där lokala volontärstrategier och praxis kopplas till ett europeiskt sammanhang och europeiska värden och politiska ramar.
EESK vill att initiativet ska uppmuntras och stödjas av samtliga EU-institutioner, samtidigt som man särskilt riktar blicken mot den subnationella nivån för att föra medborgarna närmare EU:s beslutsfattare och lyfta fram stödet på EU-nivå för solidaritetsbaserad verksamhet och aktiva medborgare som bidrar till Europas framtid.
EESK uppmanar kommissionen att aktivt stödja spridningen av god praxis inom offentlig politik som stöder volontärverksamhet på lokal nivå, genom att särskilt använda exempel från de kommuner som har varit kandidater och vinnare i tävlingen Europeiska huvudstaden för frivilligarbete.
4.
Trender i volontärarbetet 4.1 EESK påpekar att de pågående demografiska förändringarna kommer att påverka volontärarbetet under de kommande åren.
4.1.1 Europa har en åldrande befolkning och låga födelsetal.
Detta innebär att det finns volontärer med stor erfarenhet som är tillgängliga under längre tid, men också att fler äldre människor kommer att behöva hjälp av volontärer eftersom de lever längre.
Sjunkande födelsetal innebär dock även att det kan bli brist på unga volontärer och att det i stället kan behövas peer-to-peer-projekt för vuxna och äldre volontärer.
4.1.2 Europa har en alltmer diversifierad och skiftande befolkning och mer behöver göras för att säkerställa social inkludering.
Medlemsstaterna kan inte betala för allt detta med offentliga medel, och även om pengarna fanns så handlar det om så mycket mer.
Det krävs ett mer humanitärt och solidariskt tillvägagångssätt för att nå en verklig inkludering.
För detta behövs volontärer som arbetar solidariskt med varandra.
Det krävs även mer insatser för att bekämpa ensamhet och tillhandahålla socialt stöd när familjer i större utsträckning sprids över länder och kontinenter.
EESK anser att offentliga myndigheter i unionen, i medlemsstaterna och på lokal nivå bör vara förberedda på detta, och att processen måste inkludera inrättandet av gynnsamma villkor för att kunna utöka volontärarbetet.
4.1.3 Mindre skatt uppbärs in i medlemsstaterna och statsbudgetarna minskar, men samtidigt ökar efterfrågan på tjänster.
Större ojämlikhet och fattigdom resulterar i ökade behov hos befolkningen, men detta står i kontrast till en minskning av stödet till civilsamhällesorganisationer, som, med hjälp av volontärer, skulle kunna göra mycket för att förbättra situationen för enskilda medborgare och familjer.
EESK påpekar att en bättre balans måste uppnås.
4.2 EESK betonar att pågående förändringar i livsstil och aktiviteter som befäster socialt erkännande, eller behovet av att utveckla ny kompetens som kan vara användbar för yngre generationer i arbetslivet, kan leda till felaktig matchning mellan medborgarnas intresse för volontärarbete och faktiska volontärmöjligheter, och att nivån på volontärarbete därför kan sjunka, trots stor ”tillgång och efterfrågan”.
Detta fenomen bör hela tiden bevakas så att man i rätt tid kan justera den offentliga politiken.
(11) (12) (13)
SOC/243 – Frivilligarbetets roll och inverkan i det europeiska samhället (EUT C 325, 30.12.2006, s. 46).
ECO/343 – Statistiska verktyg för att mäta volontärarbete (EUT C 170, 5.6.2014, s. 11).
European Volunteering Capital – CEV.