C 152/178
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
3.3 Man måste också beakta hur klimatfrågor hanteras runt om i världen och undvika skillnader som skulle kunna missgynna företagen i EU och/eller orsaka sociala problem såsom energi- eller mobilitetsfattigdom.
Kommittén beklagar att dessa problem tycks ha fått alltför lite uppmärksamhet och att de lösningar som ges inte förefaller helt tillräckliga.
3.4 Beträffande sociala effekter är det uppenbart att det kommer att finnas ett behov av kompetensutveckling och omskolning, så att arbetskraften kan anpassa sig och uppfylla nya kompetenskrav.
Vidare kommer effekterna för hushållen, såsom högre elektricitets- och mobilitetskostnader, sannolikt att leda till energi- och mobilitetsfattigdom.
Risken för mobilitetsfattigdom är särskilt stor i avlägsna och glesbefolkade regioner.
Det finns planer på att ta itu med dessa problem genom olika begränsningsåtgärder som till stor del ska bekostas av intäkter från utsläppshandelssystemet, inbegripet intäkter som går till medlemsstaterna och intäkter som ska finansiera den föreslagna sociala klimatfonden.
EESK konstaterar att de medel som finns tillgängliga för att lösa problemen kommer att vara avhängiga av vad som händer med de förslag som fortfarande behandlas av medlagstiftarna, och menar att kostnaderna för att ta itu med problemen kommer att vara avsevärda och varaktiga.
Kommittén ställer sig därmed också frågande till huruvida de tillgängliga medlen kommer att räcka till, även om förslagen om finansiering skulle godkännas utan några större ändringar, med tanke på hur många som berörs och hur mycket tid som krävs för den tänkta omställningen.
3.5 Samtidigt som den ökade takten och den höga ambitionsnivån när det gäller att minska koldioxidutsläppen tillsammans med det minskade antalet utsläppsrätter för växthusgaser kommer att medföra miljömässiga fördelar kommer detta att innebära högre kostnader för alla sektorer som omfattas av utsläppshandelssystemet.
Även om kostnadseffekterna kommer att minskas genom gratis utsläppsrätter, och för vissa sektorer genom gränsjusteringsmekanismen för koldioxid, kommer dessa åtgärder inte att gälla alla sektorer som använder energi i olika processer och som kommer att utsättas för konkurrens från tredjeländer på den inre marknaden.
Vidare kommer åtgärderna inte att skydda företag i EU från en konkurrensnackdel på utländska marknader till följd av den höjda kostnadsnivån.
3.6 EESK påpekar också att vi ännu inte vet om utsläppsfria produkter kommer att bli tillräckligt attraktiva för att kompensera för den kostnadsskillnad som följer av utsläppshandelssystemet och om åtgärder med kostnadseffekter som motsvarar dem hos utsläppshandelssystemet kommer att bli vanliga på världsmarknaderna.
Om så inte blir fallet kan de europeiska företagens konkurrenskraft på världsmarknaderna komma att bli ett problem.
Detta väcker frågan om huruvida produkter eller tjänster som exporteras till tredjeländer bör undantas från utsläppshandelssystemet, eller om andra stödåtgärder bör övervägas.
Det är tveksamt om innovationsstöd, som tycks vara den enda stödåtgärd som är förenlig med WTO:s ramverk, är tillräckligt för att lösa ett eventuellt konkurrenskrafts­ problem.
3.7 Ytterligare en fråga är huruvida den höjda kostnadsnivå som följer av ändringarna av utsläppshandelssystemet kan få negativa effekter på utsikterna till återhämtning från covid-19-krisen.
EESK frågar sig om risken för detta har beaktats tillräckligt.
3.8 Kommittén är positiv till att det i förslaget om utsläppshandelssystemet föreskrivs att intäkterna från systemet ska användas på olika sätt – genom kommissionens egna medel eller i enlighet med bestämmelserna om medlemsstaternas användning av intäkter – för att främja hållbarhet, inbegripet de sociala effekterna av omställningen till ett koldioxidneutralt samhälle.
3.9 EESK vill understryka att kommentarerna ovan inte bör ses som ett ifrågasättande av det akuta behovet av åtgärder för att mildra utsläppens negativa effekter på klimatet, utan som en varning för att negativa effekter, såväl sociala som konkurrensmässiga, kan uppstå om man inte tar upp och löser frågor såsom dem som lyfts fram ovan.
Utvidgningen till sjötransporter 3.10 EESK välkomnar att alla fartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i EU kommer att omfattas av samma regler.
Dock kan kostnaderna för fartygsägare eller fartygsoperatörer i EU som på annat sätt omfattas av utsläppshandels­ systemet vara högre än för konkurrenter utanför EU, vilka dessutom ibland minskar sina kostnader genom social dumpning.
EU måste fästa större uppmärksamhet vid effekterna av minskad konkurrenskraft för EU:s handelssjöfart.
3.11 Man måste även beakta att sjötransporter hör till de sektorer där det är särskilt svårt och kostsamt att minska koldioxidutsläppen, och att införlivandet av sjötransporter därmed skulle kunna leda till en allmän prishöjning i fråga om utsläppsrätter, vilket skulle få återverkningar på konkurrenskraften hos de sektorer som omfattas av utsläppshandels­ systemet i stort.