SV
6.4.2022
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/169
Yttrande Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om ”Ny EU-skogsstrategi för 2030” [COM(2021) 572 final] (2022/C 152/28)
Föredragande: Simo TIAINEN
Remiss
Europeiska kommissionen, 10.8.2021
Rättslig grund
Artikel 304 i EUF-fördraget
Ansvarig sektion
Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö
Antagande av sektionen
25.11.2021
Antagande vid plenarsessionen
8.12.2021
Plenarsession nr
565
Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster)
227/1/6
1.
Slutsatser och rekommendationer 1.1 I sin nya EU-skogsstrategi för 2030 beskriver kommissionen mycket riktigt att skogarna spelar en mångsidig roll och har en betydande ekonomisk, social och miljömässig potential.
Det är av grundläggande betydelse att skogarna är livskraftiga och friska, såväl av miljö- och klimatskäl som när det gäller att förbättra den skogsbaserade ekonomiska utvecklingen och människors välfärd.
Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) konstaterar att man i skogsstrategin tar upp ekonomiska och sociala möjligheter, men detta bör göras på ett mer övergripande sätt.
Kommittén noterar även att frågan om hur de icke-kommersiella ekosystemtjänster som skogarna och därmed skogsägarna tillhandahåller ska ersättas förblir obesvarad.
I strategin ges några positiva exempel, och kommittén efterlyser en verkligt övertygande och hållbar framtidslösning.
1.2 Skogsstrategin bör överbrygga de olika politikområden och politiska strategier som rör skogar och den skogsbaserade bioekonomin.
EESK betonar också vikten av att fatta beslut på rätt nivå, utifrån befogenheter och subsidiaritetsprincipen.
Eftersom skogarna skiljer sig mycket åt inom EU finns det inga universella lösningar, och skogsbruket och skogsbruksplaneringen hanteras bäst på nationell nivå i strävan att uppnå gemensamma mål.
Det behövs däremot en ram på EU-nivå när det gäller inremarknadsfrågor samt miljö- och klimatfrågor som inte kan lösas genom enbart nationella åtgärder, och som ofta även kräver internationella åtgärder.
1.3 Det krävs ett välutvecklat samarbete på alla nivåer av det politiska beslutsfattandet, och EESK framhåller att företrädare för det civila samhället, däribland företag, fackföreningar och miljöorganisationer, måste vara nära involverade i den fortsatta utvecklingen och övervakningen av strategin samt att skogsägarna, industrierna och arbetstagarna spelar en central roll i ett hållbart skogsbruk och i den skogsbaserade bioekonomin.
1.4 EESK efterlyser samstämmighet, säkerhet, stabilitet, tydlighet och enhetlighet i de politiska och rättsliga ramarna.
Det är mycket viktigt att inte införa initiativ som överlappar eller strider mot befintliga definitioner, principer, kriterier, indikatorer, riktlinjer och system avseende hållbarhet som antagits på bred front.
Skydd av egendom och fri företagsamhet är också principer som måste upprätthållas.
1.5 På grund av en mängd frågor med oklara konsekvenser efterlyser EESK en omfattande konsekvensbedömning av strategin för att kartlägga konsekvenserna för marknadsvillkoren, landsbygdsområdena och de olika finansieringsbehoven, bland annat i fråga om forskning och innovation, kompetensutveckling, infrastruktur, begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt förbättring av den biologiska mångfalden.