C 152/162
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
medlemsstaterna att utnyttja synergierna mellan den sociala klimatfonden och andra tillgängliga finansiella resurser och att använda fonden på effektivast möjliga sätt.
Samtidigt måste införandet av en social klimatfond ses mot bakgrund av hela 55 %-paketet.
3.3 EESK påpekar att de planerade klimatåtgärderna och deras effekter kan komma att ytterligare förvärra de ojämlikheter som redan finns.
Kommittén uppmanar kommissionen, rådet och parlamentet att sätta principen om en rättvis omställning i centrum för sina åtgärder för att begränsa klimatförändringarna.
3.4 De åtgärder och omställningssteg som planeras i 55 %-paketet kommer att leda till omfattande förändringar, varvid man inte får glömma bort den sociala och ekonomiska situationen i de enskilda medlemsstaterna.
I annat fall skulle samhällets acceptans av dessa åtgärder äventyras.
På medlemsstatsnivå måste de åtgärder som åtföljer paketet redan nu diskuteras och genomföras.
För att uppnå en rättvis ekologisk omvandling måste fokus ligga på en rättvis omställning för alla.
3.5 Fondens storlek kommer att uppgå till 72,2 miljarder euro mellan 2025 och 2032, med hjälp av 25 % av intäkterna från systemet för handel med utsläppsrätter från transport- och byggnadssektorerna.
Jämfört med de utmaningar som en sådan utvidgning av systemet för handel med utsläppsrätter innebär är detta ett mycket ringa belopp.
EESK anser att syftet med en högre koldioxidprissättning under inga omständigheter är att öka intäkterna, utan att styra marknadsbeteendet mot teknik med låga utsläpp.
Det finns därför starka argument för att kommissionen och medlemsstaterna bör tillhandahålla ytterligare ekonomiska resurser.
Dessutom verkar tidsgränsen 2032 inte vara slutgiltig.
3.6 Vissa berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, som företräder arbetsgivare och arbetstagare, har varit skeptiska och till och med negativa till en utvidgning av handeln med utsläppsrätter till att omfatta byggnader och vägtransporter, med hänvisning till de förväntade sociala och ekonomiska konsekvenserna av höjda priser för uppvärmning och bränsle för ekonomiskt svagare hushåll, mikroföretag samt små och medelstora företag och transportanvändare.
Risken för att vi inte har befolkningens stöd för den europeiska klimatpolitiken och att det uppstår omfattande protester, som de gula västarnas protester, måste förhindras till varje pris.
I detta avseende bör kommissionen genomföra en grundlig granskning av sina planer.
3.7 EESK beklagar att kommissionen inte har analyserat hur 55 %-paketet påverkar enskilda medlemsstater eller olika sektorer.
Kommittén anser att en särskild konsekvensbedömning av inrättandet av den sociala klimatfonden borde ha gjorts.
3.8 Hushåll med låga inkomster ställs redan i det nuvarande systemet inför olika svårigheter, för vilka det utöver kortsiktigt stöd behövs långsiktiga och därmed hållbara lösningar.
EESK anser att EU behöver stabil finansiering på EU-nivå för att mildra de socioekonomiska konsekvenserna av klimatåtgärderna och säkerställa en rättvis omställning.
Införandet av en social klimatfond på EU-nivå är därför också absolut nödvändigt enligt kommittén, och bör inte vara kopplat till införandet av ett system för handel med utsläppsrätter för byggnads- och transportsektorerna.
Detta gäller särskilt mot bakgrund av en studie av European Climate Foundation (7), enligt vilken ett utvidgat system för handel med utsläppsrätter ensamt inte skulle ge de betydande utsläppsminskningar som krävs för vägtransporter och byggnader.
3.9 EESK välkomnar i princip inrättandet av den föreslagna sociala klimatfonden, men påpekar att dess finansiering är beroende av införandet av ett system för handel med utsläppsrätter för byggnader och transporter (artikel 26).
Boende och mobilitet är grundläggande behov och tillhandahållandet av dem räknas därför till tjänsterna av allmänt intresse.
Kommittén befarar att de önskade fördelarna med ett system för handel med utsläppsrätter för byggnader och transporter skulle motvägas av kostnaderna, som skulle kunna leda till okontrollerade och därmed existenshotande pristoppar.
Kommittén är därför allmänt kritisk till att den sociala klimatfonden kopplas till införandet av ett system för handel med utsläppsrätter för byggnader och transporter, och skulle välkomna en särskild rubrik i EU-budgeten för de sociala konsekvenserna av den gröna omställningen.
Inrättandet av en social klimatfond på EU-nivå bör i princip eftersträvas.
3.10 Fonden tillhandahåller dels sociala kompensationsbetalningar och incitament för elfordon, dels investeringar i laddningsinfrastruktur och utfasning av fossila bränslen i byggnader.
Låginkomsthushållens behov bör dock beaktas, och åtgärderna kopplade till elektrifiering av mobilitet bör vara allomfattande och framtidsorienterade, så att låginkomsthushåll kan utnyttja e-mobilitet i städer eller nya affärsmodeller såsom bildelning.
EESK påpekar att främjandet av utsläppsfri och
(7)
European Climate Foundation ”Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?” https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-fullreport.pdf.