C 152/132
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
4.11 När det gäller möjligheten att främja energiköpsavtal (artikel 15) bör fastställande av riktlinjer, tillsammans med ekonomiskt stöd för små och medelstora företag, främja utvecklingen av ett sådant system som gör det möjligt att överblicka försäljningspriset för grön el på lång sikt.
Mer generellt illustrerar detta initiativ behovet av att förstärka samarbetet och samordningen mellan aktörerna i sektorn för att ge de ekonomiska aktörerna ett långsiktigt perspektiv.
4.12 Ett annat initiativ som EESK välkomnar är medlemsstaternas skyldighet att lansera en testfas vad gäller det gränsöverskridande samarbetet genom att inrätta ett pilotprojekt under de kommande tre åren.
EESK vill dock få klarhet kring arrangemangen för att införa ett sådant samarbete.
Närmare bestämt vill kommittén få mer upplysningar om de administrativa förfarandena i anslutning till ett sådant initiativ och uppmanar kommissionen att bistå medlemsstaterna (med t.ex. översättning av handlingar som har koppling till förfarandet m.m.) så att de kan hålla den fastställda tidsfristen.
4.13 EESK anser att det är dags att överväga om det är relevant med en europeisk tillsynsmyndighet för el.
För att förbereda denna viktiga funktion på ett korrekt sätt är det dags att inleda en konceptuell systemplaneringsverksamhet där man tar fram prognoser för den ökande efterfrågan på energi per område och energislag samt omvandlingar av energislag.
4.14 Kommittén stöder också initiativet i artikel 9.7a om att införa gemensam fysisk planering per havsområde, mellan medlemsstaterna, för att främja utvecklingen av havsbaserad kapacitet.
Ett sådant tillvägagångssätt skulle göra det möjligt att maximera varje havsområdes potential samtidigt som målet om elsammanlänkning mellan medlemsstaterna stärks.
Inrättandet av en gemensam kontaktpunkt är också välkommet.
Detta bör utgöra ett tillfälle att bygga vidare på den goda praxis som inrättats i de olika medlemsstaterna för att minska den tid det tar att genomföra ett projekt.
Genom att fastställa den totala produktionskapaciteten per havsområde för 2030, 2040 och 2050 bör man också bättre kunna beakta potentialen hos havsbaserad vindkraft i varje medlemsstat, och främja dess utveckling.
Rent operativt föranleder ökningen av gränsöverskridande projekt inom förnybar energi, i synnerhet havsbaserad vindkraft, EESK att uppmana kommissionen att återuppta diskussionerna om en europeisk systemansvarig för överföringssystem, eftersom detta är den lämpligaste nivån för att säkerställa hanteringen av elflöden i realtid.
Detta är i slutändan den lämpligaste nivån för att samordna marknadsmekanismerna när det gäller utbud och efterfrågan, samtidigt som man säkerställer säkerheten i systemet, som kommer att utsättas för allt hårdare tryck i och med den ökande användningen av förnybar energi.
4.15 EESK har upprepade gånger betonat behovet av nya marknadsstrukturer för att balansera energiproduktionen och energiförbrukningen på mikronivå.
Dessa strukturer skulle underlätta integreringen av mindre lagringsanordningar i energisystemet.
Utvecklingen av elektromobilitet bör därför dra nytta av batteriernas roll för att möjliggöra smart laddning och tillhandahålla lagringskapacitet på lokal nivå.
Denna fråga behandlas dock inte i förslaget till översyn.
4.16 I paketet om ren energi ägnas särskild uppmärksamhet åt egenförbrukning och energisamhällen.
Dessa mekanismer utgör kraftfulla verktyg för att säkerställa medborgarnas deltagande och göra dem medvetna och fullt ut delaktiga i energiomställningen genom att öka deras känsla av egenansvar och stärka de decentraliserade strukturer som är till nytta ur både ekonomisk och social synvinkel.
Såsom kommissionen understrukit inom ramen för utvärderingen av de nationella energi- och klimatplanerna tar medlemsstaterna inte tillräcklig hänsyn till potentialen hos energimedvetna medborgare, vilket strider mot en av grundprinciperna i det 4:e energipaketet.
De tillämpliga reglerna bör omgående klargöras, i synnerhet när det gäller begrepp såsom energidelning, nettomätning och energihandel mellan privatpersoner (P2P), för att målen i paketet om ren energi och energiunionen ska kunna uppnås.
EESK beklagar att man med den föreslagna översynen inte försöker förbättra regelverket när det gäller dessa aspekter.
Detta kommer att bli ännu viktigare med tanke på att förslaget till översyn av riktlinjerna avseende statligt stöd till klimatet, energin och miljön föreskriver en betydligt lägre tröskel för undantag från skyldigheten att bevilja stöd och att fastställa stödnivån genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande.
4.17 EESK stöder i princip kommissionens förslag där medlemsstaterna uppmanas att beakta ”underhållet av de nationella kolsänkorna i skogen och skogsekosystemen” samt principerna om ”kaskadanvändningen av biomassa” och den cirkulära ekonomin.
Detta innebär att prioritera användning av restvirke, såsom små grenar, stubbar och andra biprodukter, liksom träprodukter som återvinns för bioenergi.
Det är därför lämpligt att omvärdera stödet till bioenergianläggningar på detta område, med tanke på att restprodukter från sågverk och massa- och pappersindustrin är energikällor.
Det är för övrigt, såsom framhålls i förslaget, rimligt att omdirigera biodrivmedel till transportsektorer som är svåra att elektrifiera, såsom sjöfarten, transporter över långa avstånd eller lufttransporter.
Problem med tillgänglighet och kostnader bör också beaktas i detta avseende.
För att genomföra denna idé bör man i artikel 25 skilja mellan biobaserade biodrivmedel och förnybar el genom att mäta minskningar av växthusgasutsläppen.
Förnybar el och biobränslen som baseras på restprodukter inom transportsektorn prioriteras därmed.
Detta medför att det blir allt mer angeläget att minska koldioxidutsläppen i transportsektorn genom direkt elektrifiering.