6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/129
— tillhandahåller finansiering via kommunerna, för att medborgarna inte ska vara bundna av företagen inom sektorn.
Det är viktigt att undanröja byråkratiska hinder och se till att finansieringen når ut till den avsedda målgruppen (t.ex. ungdomsledda gräsrotsorganisationer och ungdomsledda lokala organisationer), samtidigt som man förtydligar de skyldigheter som prosumenten kan få i framtiden.
I detta sammanhang måste den rättsliga stabiliteten ha företräde, eftersom konsumenterna måste garanteras tillgång till ekonomiskt stöd och kunnande så att de uppmuntras att våga språnget och bli prosumenter.
Efter att det aktuella lagstiftningsinstrumentet har reviderats anser EESK att det inte bör förnyas före 2030, detta för att säkerställa den rättsliga stabilitet som alla aktörer inom sektorn, i vid bemärkelse, behöver, såsom redan nämnts i punkt 3.1 ovan.
3.3 Även om det är rätt att intensifiera insatserna för att säkerställa en dynamisk användning av havsbaserad vindkraft, i enlighet med den havsbaserade strategin, bör landbaserad vindkraft och solenergi ges en mycket större roll i vårt framtida europeiska energisystem.
EESK ifrågasätter avsaknaden av en övergripande strategi, och uppmanar kommissionen att anta en strategi för regional decentraliseringspolitik.
Prosumerismen kan inte utvecklas framgångsrikt utan stöd på regional och lokal nivå, där det utöver tekniska och ekonomiska resurser även finns kunskap om områdets särdrag, vilket möjliggör avsevärda tidsvinster.
Denna nivå står nära medborgarna och aktörerna på fältet, vilket motiverar att den ges ytterligare befogenheter för att uppnå de mål som fastställs i direktivet.
Denna strategi bör också stödjas av en studie om förvaltningen av kritiska resurser och material (utvinning, återvinning osv) som är nödvändiga för produktion av förnybar energi och för att den ska fungera väl.
Beroendet av fossila bränslen får inte bli ett beroende av kritiska material.
b) Utnyttja synergierna bättre 3.4 Eftersom den förra omarbetningen genomfördes så pass nyligen har de nya bestämmelser som antagits ännu inte fått full verkan.
Denna översyn bör därför tjäna två mål enligt EESK.
3.5 Enligt modellerna inom referensscenariot för EU 2020 kommer EU i nuläget att överskrida det nuvarande målet på 32 % förnybar energi inom energiförbrukningen med lite mer än 1 %.
I översynen bör man för det första höja de nuvarande målen samtidigt som man introducerar nya mål för att öka integreringen av förnybar energi med minst 7 % i Europa.
3.6 För det andra bör tillämpningsområdet för de översyner som genomförs inom ramen för 55 %-paketet å ena sidan utgöra ett tillfälle att stärka de befintliga synergierna mellan dessa bestämmelser och direktivet.
Å andra sidan bör detta tillvägagångssätt även tillämpas på de nya verktyg som föreslagits av kommissionen, såsom sociala klimatfonden och gränsjusteringsmekanismen för koldioxid.
Fördelarna med direktivets genomförande kan alltså inte komma till sin fulla rätt om inte utvecklingen av förnybara energikällor går hand i hand med införandet av koldioxidredovisning för en del av den importerade koldioxiden.
Införandet av gränsjusteringsmekanismen för koldioxid inom vissa sektorer bör utgöra en möjlighet att skapa lika villkor, vilket är något som bör hanteras på EU-nivå.
Att ersätta målet om minst 14 % förnybar energi i den slutliga energiförbrukningen inom transportsektorn med ett bindande mål om en växthusgasintensitet på 13 % senast 2030, i enlighet med artikel 25, är ett exempel på lämpligt utnyttjande av synergier.
Genom detta tillvägagångssätt kan man skapa större samstämmighet med översynen av utsläppshandelssystemet och reglerna om koldioxidnormer.
I enlighet med kommissionens strategi för integrering av energisystemet (4) bör dock elektrifiering av transportsektorn prioriteras när det är ekonomiskt och tekniskt möjligt.
Detta förslag till översyn kommer slutligen före översynen av direktivet om byggnaders energiprestanda och bör utgöra ett tillfälle att visa en hög ambitionsnivå när uppföljningen till 55 %-paketet läggs fram, vilket planeras till den 14 december 2021.
c) Den ekonomiska återhämtningen bör ge den förnybara energin ett uppsving 3.7 Samtidigt som efterfrågan på el nästan har återgått till samma nivå som före krisen har den ekonomiska återhämtningen lett till ett uppsving av produktion baserad på förnybar energi på bekostnad av fossila bränslen (5).
För att omvandla detta till en verklig trend för framtiden är det mycket viktigt att skapa lika konkurrensvillkor mellan olika energiproduktionskällor.
Detta innebär först och främst att så snabbt som möjligt sätta stopp för subventioner av fossila bränslen, vilka 2018 uppskattades uppgå till cirka 50 miljarder euro i hela Europa (6) (där en ”indirekt” del av subventionerna inte avspeglas i uppskattningen).
(4) (5) (6)
COM(2020) 299 final.
Ember, ”European Electricity Review: H1-2021”, (ember-climate.org).
Europeiska kommissionen, bilagor till 2020 års rapport om tillståndet i energiunionen i enlighet med förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder.