6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/9
2.3 Under de senaste åren har de europeiska beslutsfattarna fått flera nya prioriteringar, bland annat den gröna och digitala omställningen och den allt större tonvikt som läggs vid sociala hänsyn inom ett stort antal politikområden.
Dessutom är det, även om covid-19-pandemin utan tvivel kommer att få djupgående och negativa konsekvenser för den europeiska ekonomin, viktigt att inte glömma bort att andra utmaningar (klimatförändringar, växande ojämlikhet och långsam produktivitetstillväxt) kvarstår.
Investeringar i ett sammanhållet samhälle, hållbar utveckling, mänskligt och socialt kapital och livskvalitet kommer att vara avgörande när det gäller att skapa möjligheter för moderna företag och främja sysselsättning, välstånd och hållbar tillväxt i framtiden.
Indikatorer bortom BNP bör därför bli verktyg som ger möjlighet inte bara att övervaka och mäta politikens utveckling, utan även att tillhandahålla information om denna utveckling, förbättra kommunikationen och uppmuntra fastställandet av mål.
2.4 Genom detta yttrande på eget initiativ vill EESK ge ett värdefullt bidrag till arbetet med att fastställa vilka indikatorer för välbefinnande och utveckling som bör övervägas som komplement till de traditionella ekonomiska indikatorerna.
Yttrandet belyser också de icke tillgodosedda behoven av data och beskriver sätt att bättre integrera dessa indikatorer i utarbetandet politiken på europeisk och nationell nivå för att göra det möjligt för EU att gå starkare ur den nuvarande krisen och med ökad motståndskraft mot framtida chocker.
2.5 Med all säkerhet har behovet aldrig varit mer akut av att ta fram indikatorer som gör det möjligt att utarbeta och genomföra politik som syftar till att utveckla en global modell för hållbar ekonomi, som kan garantera välbefinnande för alla jordens invånare.
Den nuvarande ekonomiska modellen som bygger på en ständig tillväxt som betraktas som den viktigaste drivkraften för systemets stabilitet, är inte längre hållbar för en planet med begränsade resurser.
2.6 Kommissionen offentliggjorde i juni ett diskussionsunderlag (4) där den upprepar att man måste ta fram indikatorer som kompletterar BNP för att möjliggöra en bättre övervakning av den omställning som samhället och ekonomin genomgår till följd av genomförandet av politiken för att främja den europeiska gröna given.
I dokumentet redogörs också för de ansträngningar som vissa länder gjort under senare år för att utarbeta kompletterande verktyg för att övervaka välbefinnandet och ekonomiska verksamheters miljöpåverkan.
2.7 På global nivå finns det ett antal initiativ som syftar till att utveckla indikatorer som dels gör det möjligt för politikerna att utarbeta och genomföra strategier för att främja hållbarhet, dels möjliggör bättre information om omställningen av den ekonomiska modellen.
Ett sådant initiativ värt att notera är ”EU:s doughnut 2030” (5), där man utvecklat ett nytt koncept för redovisning av en politisk sammanfattning av befintliga resultattavlor och valt ut 30 indikatorer för att effektivisera utformningen av politiken, men också för att öka allmänhetens förståelse för behoven i samband med det ekonomiska systemets omställning.
3.
Allmänna och särskilda kommentarer 3.1 Debatten på temat ”bortom BNP” har föranlett omfattande reaktioner från institutioner, forskare och politiker.
Således har det inom ramen för OECD, FN, kommissionen och Eurostat lagts fram förslag till indikatorer som syftar till att bättre mäta välbefinnande och välstånd på individuell nivå, samhällsnivå eller nationell nivå.
År 2015 antog FN målen för hållbar utveckling, för vilka det fastställts 169 delmål och 200 indikatorer.
Under 2018 utarbetade OECD:s högnivåexpertgrupp två rapporter (6) där det rekommenderas att mätningen av välbefinnande förbättras genom förbättring av befintliga indikatorer eller införande av nya.
EESK anser att medlemsstaterna, beroende på sina nationella särdrag, bör prioritera användningen av vissa av de indikatorer som föreslagits av FN, och uppmuntrar användningen av förslagen i rapporterna från OECD om en bättre mätning av välbefinnande och välstånd.
3.2 De europeiska arbetsmarknadsparterna BusinessEurope, Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), SGI Europe och UEAPME har nyligen undertecknat ett gemensamt dokument (7) där man rekommenderar en uppsättning indikatorer som kompletterar BNP på det sociala och ekonomiska området och på miljöområdet.
Kommittén instämmer i den åsikt
(4) (5) (6)
(7)
. https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_en.
. https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030 OCDE (2018), ”Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance”, OECD Publishing, Paris – https://doi. org/10.1787/9789264307292-en.
OCDE (2018), ”For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP”, OECD Publishing, Paris – https://doi. org/10.1787/9789264307278-en.
https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf.